Zar zaista nijedna životinja ne umire zbog umjetnog mesa?
I je li jedenje tumora zdrava alternativa za vaše tijelo i okoliš?…
Ili je toksični biološki otpad koji se proizvodi tokom umjetne proizvodnje zaista bezopasan?
Kako se tačno proizvode namirnice koje, prema Agendi 2030, trebaju okončati svjetsku glad i osigurati sigurnost hrane?
Svi bi trebali znati odgovor na ova pitanja!
Dragi gledaoci, jeste li primijetili tokom vaše posljednje kupovine da gotovo svaki supermarket, bilo da se zove Rewe,
Aldi, Lidl ili bilo šta drugo, sada ima čitave odjele za povrće?
McDonald's, Burger King i drugi lanci brze hrane također nude burgere i nuggets od biljnih sastojaka.
Vegetarijanci i vegani vjerovatno će pozdraviti ovaj razvoj događaja:
Više izbora i svjesnije jedenje mogu biti samo dobri za ljude, životinje i okoliš – ili bi se barem tako moglo pomisliti.
Međutim, činjenica da ovo nije ništa drugo do briga i oprez dokazana je energično provedenom Agendom 2030 UN-a,
SZO-a i WEF-a te sistematskom provedbom njihovih planova.
Kao što je Kla.TV već pojasnila u programu "Hrana kao oružje", Agenda 2030 je ogroman slučaj lažnog označavanja.
Da ponovimo: Cilj 2 Agende 2030 navodno ima za cilj okončati glad, postići sigurnost hrane i
poboljšati ishranu, te promovisati održivu poljoprivredu.
Počevši od poljoprivrednika, koji su već nezadovoljni, možemo vidjeti da se prirodna, malog obima poljoprivreda uništava, dok
istovremeno multinacionalne korporacije sve više kontroliraju globalnu proizvodnju hrane putem industrijske
poljoprivrede, genetskog inženjeringa i agrohemikalija.
Jedna od mnogih najava o tome kako Bill Gates i njegovi saradnici namjeravaju ublažiti svjetsku glad i osigurati
prehrambenu sigurnost leži u sintetičkoj hrani i vertikalnoj poljoprivredi, za koje se tvrdi da donose samo prednosti.
Međutim, u oktobru 2023. godine, na Uncut Newsu se pojavio članak sa sljedećim naslovom:
Zašto su sintetičke namirnice vrlo opasne.
Saželi smo najvažnije tačke za vas i odgovorili na sljedeća pitanja:
Šta je sa dobrobiti životinja u proizvodnji umjetnog mesa?
Jedan primjer sintetički proizvedene hrane je uzgojeno meso.
Zagovornici ove zamjene za meso tvrde da ovaj proizvod nije umjetno meso, već pravo meso, s jedinom razlikom da za
njegovu proizvodnju nije potrebno klati nijednu životinju.
Mnogi ljudi prelaze na uzgojeno meso upravo zbog dobrobiti životinja i svjesnih prehrambenih navika.
Nažalost, međutim, nasjedaju na masovnu PR prevaru.
Tvrdnja da u ovom procesu nijedna životinja nije ubijena jednostavno je neistinita. Trenutno se većina uzgojenog ili
ćelijski dobivenog mesa proizvodi korištenjem fetalnog goveđeg seruma (FBS), koji se dobija iz krvi nerođenih teladi.
Ukratko: trudne krave se klaju kako bi se izvađala krv iz nerođenog fetusa, prema izjavama u članku Uncut News.
Da li je sintetička zamjena za meso sigurna za potrošače?
Da bi uzgajale ćelijske kulture, neke kompanije koriste, na primjer, besmrtne ćelije koje su tehnički
prekancerozne, što znači da su u suštini potpuno kancerogene.
Ostale kompanije koriste embrionalne matične ćelije ili ćelije iz živih životinja.
Zamjene za meso uzgajane na ćelijama raka stoga bi se mogle smatrati tumorima, budući
da meso u potpunosti sastoji od ćelija raka.
Razlog za korištenje besmrtnih ćelija je taj što se ćelije koje se ponašaju normalno ne mogu dijeliti zauvijek.
Stoga to ne bi uspjelo ako bi se htjelo uzgojiti tisuće funti tkiva sa normalnim mišićnim stanicama iz malog broja stanica.
Šta stručnjaci kažu o zagađivačima u umjetno proizvedenom mesu?
Što se tiče sigurnosti, moglo bi se tvrditi da prirodna govedina može biti kontaminirana tokom
obrade, pakovanja, transporta, skladištenja ili kuhanja.
Ali kod uzgojenog mesa svaki sastojak i svaki korak obrade nose potencijal kontaminacije, a bilo koji od stotina sastojaka
može imati toksične učinke, bilo samostalno ili u sinergiji.
Detaljna analiza dostupnih podataka, objavljena u maju 2023. godine od strane Organizacije za hranu i poljoprivredu
Ujedinjenih nacija (FAO) i panela stručnjaka iz Svjetske zdravstvene organizacije (SZO), zaključila je
da je najmanje 53 potencijalna zdravstvena rizika povezana s mesom uzgojenim u laboratoriji.
To uključuje mogućnost kontaminacije teškim metalima, mikroplastikom, nanoplastikom i hemikalijama,
alergenim aditivima, toksičnim komponentama i antibioticima.
Ovo se također odnosi na biljne zamjenske proizvode koji su već dostupni na tržištu.
U tom pogledu treba napomenuti da čak ni proizvodi označeni kao biljnog porijekla nisu ništa drugo do nezdravi.
Oni se također hemijski proizvode uz velike troškove i sadrže, između ostalog, upitne količine mineralnog ulja. Da li
proizvodnja umjetnog mesa stvara toksični biološki otpad?
Kao što je gore ukratko spomenuto, proizvodnja uzgojenog mesa također stvara toksični biološki otpad.
Biološki otpad iz ovih sintetičkih bioloških fermentacija mora se prvo deaktivirati, a zatim sigurno zbrinuti.
Ne smije završiti na odlagalištu. Dragi gledaoci, morate to shvatiti:
Proizvodnja proizvoda koje bismo trebali jesti stvara opasni otpad koji se ne može zbrinuti na
konvencionalan način, ali je li on potpuno bezopasan za nas?
Šta rade antibiotici-otporni organizmi u umjetnom mesu? Masa nalik mesu uzgojena u hranjivom rastvoru mora biti otporna na
antibiotike jer mora preživjeti antibiotike koji se koriste za uništavanje drugih neželjenih
organizama u posudi u kojoj se ta masa uzgaja.
Kao rezultat, u krajnji proizvod se također unose organizmi otporni na antibiotike, a može se samo nagađati koje
vrste bolesti prenosivih hranom bi mogle biti uzrokovane genetski modificiranom, antibioticima otpornom E. coli.
Evo citata iz programa "Hrana kao oružje". Istovremeno, Gates ulaže mnogo novca u istraživanje i modificiranje mikrobioma,
složenog ekosistema bakterija, gljivica, arheja i virusa koji, pod zajedničkim nazivom "crijevna flora", igra ključnu ulogu
u kontroli probavnih procesa i ima veliki utjecaj na mentalni i fizički razvoj djeteta, posebno u prvoj godini života.
Da li proizvodnja umjetnog mesa smanjuje emisije CO2?
Također se tvrdi da je uzgojeno meso i druga sintetička hrana ekološki prihvatljivija.
Ovo je također netačno: ne samo da proizvodnja stvara opasne otpadne materije, već i industrija
laboratorijskog mesa doprinosi emisijama CO2, proizvodeći 4 do 25 puta više CO2 nego tradicionalna stočarstvo.
Jer je cijela ova agenda o prehrambenoj sigurnosti i slično zasnovana na laži o CO2, koja opravdava
navodno neophodno smanjenje prirodne poljoprivrede.
U nekoliko drugih emisija, Kla.TV se bavio pitanjem takozvanih krava koje uništavaju klimu i Zelenog dogovora.
Kao što je gore opisano, Agenda 2030 otežava poljoprivrednicima da nas, populaciju koja ovisi o njima,
prehrane, a kamoli da osiguraju vlastiti opstanak.
Kao što ste sada vidjeli, sintetička i prerađena hrana se ne promovišu iz iskrene brige za održivost.
Ne, sintetička biologija se razvija kako bi se uspostavio moćan mehanizam kontrole.
Oni koji posjeduju svu proizvodnju sintetičke hrane doslovno će vladati svijetom.
Evo citata Henryja Kissingera: Ko kontroliše opskrbu hranom, kontroliše ljude.
Ko kontroliše energiju, može kontrolisati čitave kontinente; ko kontroliše novac, može kontrolisati svijet.
Kissinger je također bio taj koji je 1974. napisao tajni strateški dokument za Vijeće za nacionalnu sigurnost, u kojem je,
drugim riječima, hranu proglasio instrumentom nacionalne moći.
Ukratko, globalisti već posjeduju i kontroliraju većinu prirodnih poljoprivrednih proizvoda koji se danas uzgajaju u svijetu.
Zamjenom pravih namirnica životinjskog porijekla patentiranim, u laboratoriju proizvedenim proteinskim alternativama,
kreće se prema neviđenoj moći nad svjetskom populacijom.
Također je dobro poznato da konzumiranje ultra-prerađene hrane doprinosi bolestima, a
korisnik je, naravno, velika farmaceutska industrija.
Decenijama prehrambena industrija promoviše hronične bolesti, koje se potom liječe lijekovima umjesto boljom ishranom.
Međutim, naša izvorná hrana je savršeno stvorenje i, u svom prirodnom obliku, je 100% prilagođena potrebama svih živih bića.
A kad Bill i društvo to mijenjaju, stvaraju Frankensteinov đavolski bife s faktorom odbojnosti.
Međutim, mi u Kla.TV bismo rado pratili globaliste, veliku farmu i profiteraje Agende 2030 u dokumentarcu na
duži vremenski period, kako bi nam iz prve ruke dokazali koje prednosti njihovi proizvodi nude.
Molimo vas da podijelite ovu emisiju i ostanete s nama kako bismo mogli razotkriti planove Agende
2030 za narode ovog svijeta i time ih osujetiti.
Zajedno probijamo zid složenosti i neznanja.