Eivätkö eläimet todellakaan kuole keinotekoisen lihan vuoksi?
Entä onko kasvainten syöminen terveellinen vaihtoehto omalle keholle ja ympäristölle?
Vai olisiko myrkyllisestä biojätteestä, jota tuotetaan keinotekoisesti, todella mitään haittaa?
Miten tarkalleen ottaen tuotetaan ruoka, jonka on tarkoitus lopettaa nälkä maailmassa
ja taata ruokaturva Agenda 2030:n mukaisesti?
JOKAISEN pitäisi tietää vastaus näihin kysymyksiin!
Huomasitteko te, hyvät katsojat, viimeisimmän ostosreissunne aikana, että lähes kaikissa supermarketeissa,
olipa niiden nimi sitten Rewe, Aldi, Lidl tai mikä tahansa, on nyt kokonaisia kasvisosastoja?
McDonalds, Burger King ja kumppanit tarjoavat myös kasvipohjaisia hampurilaisia tai nugetteja.
Kasvissyöjien ja vegaanien pitäisi olla tyytyväisiä tähän kehitykseen:
Enemmän valinnanvaraa, tietoisempi ruokavalio, voi olla vain hyväksi ihmisille, eläimille ja ympäristölle - voisi ajatella.
YK:n, WHO:n ja WEF:n tarmokkaasti ajama Agenda 2030 ja järjestelmällinen lähestymistapa niiden
suunnitelmien täytäntöönpanoon osoittavat kuitenkin, että tämä on kaikkea muuta kuin huolenpitoa ja varovaisuutta.
Kuten Kla.TV teki jo selväksi ohjelmassa Ruoka aseena, Agenda 2030 on valtava petollinen leimaaminen.
Toistan: Agenda 2030:n tavoite 2 tähtää oletettavasti nälänhädän poistamiseen, elintarviketurvan ja paremman ravitsemuksen
saavuttamiseen sekä kestävän maatalouden edistämiseen.
Kuitenkin jo lannistuneista maanviljelijöistä lähtien voidaan havaita, että luonnollista pienviljelyä ollaan tuhoamassa, kun
samaan aikaan monikansalliset yritykset hallitsevat yhä enemmän maailmanlaajuista elintarviketuotantoa teollisen
maatalouden, geenitekniikan ja maatalouskemikaalien avulla.
Yksi monista ilmoituksista siitä, miten Bill Gates ja hänen kumppaninsa haluavat lopettaa nälänhädän maailmassa ja
varmistaa elintarviketurvan, on synteettiset elintarvikkeet ja vertikaalinen viljely, joiden oletetaan tarjoavan vain etuja.
Lokakuussa 2023 Uncut-News julkaisi kuitenkin artikkelin, jonka otsikko oli seuraava:
Miksi synteettiset elintarvikkeet ovat erittäin vaarallisia.
Teemme yhteenvedon tärkeimmistä lausunnoista ja vastaamme seuraaviin kysymyksiin:
Entä eläinten hyvinvointi keinolihan tuotannossa?
Yksi esimerkki synteettisesti tuotetusta ruoasta on viljelty liha.
Tämän lihankorvikkeen kannattajat korostavat, että tuote ei ole keinotekoista lihaa vaan oikeaa lihaa, jonka ainoa ero
on se, että sen tuottamiseksi ei tarvitse teurastaa eläimiä.
Monet ihmiset ovat siirtymässä viljeltyyn lihaan juuri eläinten hyvinvoinnin ja tietoisen ravitsemuksen vuoksi.
Valitettavasti he kuitenkin lankeavat valtavaan PR-huijaukseen.
Väite, että tässä prosessissa ei tapeta eläimiä, on yksinkertaisesti väärä. Tällä hetkellä suurin osa viljellystä tai
solupohjaisesta lihasta tuotetaan käyttämällä naudan sikiöseerumia (FBS), joka on peräisin syntymättömien vasikoiden verestä.
Lyhyesti sanottuna: Uncut Newsin artikkelin mukaan tiineitä lehmiä teurastetaan, jotta
syntymättömästä sikiöstä saadaan poistettua verta.
Ovatko synteettiset lihankorvikkeet turvallisia kuluttajille?
Jotta soluviljelmät saataisiin kasvamaan, jotkin yritykset käyttävät esimerkiksi kuolemattomia soluja, jotka ovat
teknisesti syöpää edeltäviä eli periaatteessa täysin syöpäsoluja.
Muut yritykset käyttävät alkion kantasoluja tai elävistä eläimistä peräisin olevia soluja.
Syöpäsoluilla kasvatettuja lihankorvikkeita voidaan siis pitää kasvaimina, koska liha koostuu kokonaan syöpäsoluista.
Kuolemattomien solujen käyttö johtuu siitä, että normaalisti käyttäytyvät solut eivät voi jakautua ikuisesti.
Se ei siis toimi, jos haluat kasvattaa tuhansia kiloja kudosta, jossa on normaaleja lihassoluja pienestä määrästä soluja.
Mitä asiantuntijat sanovat keinotekoisesti tuotetun lihan epäpuhtauksista?
Turvallisuuden osalta voidaan myös väittää, että luonnollinen naudanliha voi saastua käsittelyn,
pakkaamisen, kuljetuksen, varastoinnin tai kypsennyksen aikana.
Viljellyssä lihassa jokainen ainesosa ja käsittelyvaihe saattaa kuitenkin aiheuttaa kontaminaatiota, ja
kaikilla sadoista ainesosista voi olla myrkyllisiä vaikutuksia yksinään tai yhteisvaikutuksena.
Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) ja WHO:n asiantuntijapaneelin toukokuussa 2023
julkaisemassa käytettävissä olevien tietojen perusteellisessa analyysissä todettiin, että laboratoriossa kasvatettuun
lihaan liittyy ainakin 53 mahdollista terveysriskiä.
Näitä ovat muun muassa raskasmetallien, mikromuovien, nanomuovien ja kemikaalien, allergisoivien lisäaineiden, myrkyllisten
ainesosien ja antibioottien mahdollinen saastuminen.
Tämä koskee myös markkinoilla jo saatavilla olevia kasvipohjaisia korvaavia tuotteita.
Tältä osin on huomautettava, että jopa kasvipohjaiseksi ilmoitettu tuote on kaikkea muuta kuin terveellinen.
Nämäkin on valmistettu kemiallisesti ja sisältävät muun muassa kyseenalaisia määriä mineraaliöljyä.
Syntyykö keinolihan tuotannossa myrkyllistä biojätettä?
Kuten edellä lyhyesti mainittiin, viljellyn lihan tuotannossa syntyy myös myrkyllistä biojätettä.
Näistä synteettisistä, biologisista fermentoinneista syntyvä biojäte on ensin
deaktivoitava ja sitten hävitettävä turvallisesti.
Se ei saa päätyä kaatopaikalle. Hyvät katsojat, teidän on annettava sen sulaa suussanne:
Sellaisten tuotteiden valmistuksessa, joita meidän on tarkoitus syödä, syntyy vaarallista jätettä, jota ei voida
hävittää tavanomaisesti, mutta joka on meille täysin vaaratonta?
Mitä antibiooteille vastustuskykyiset organismit tekevät keinotekoisessa lihassa? Ravinneliuoksessa kasvatetun lihan
kaltaisen massan on oltava antibiooteille vastustuskykyistä, sillä sen on kestettävä antibiootit, joita
käytetään muiden ei-toivottujen organismien tappamiseen sammiossa, jossa massaa kasvatetaan.
Tämän seurauksena antibiooteille vastustuskykyiset organismit sisällytetään myös lopputuotteeseen, ja voidaan vain arvailla,
millaisia elintarvikevälitteisiä sairauksia geneettisesti muunnettu, antibiooteille
vastustuskykyinen E. coli voi aiheuttaa.
Samaan aikaan Gates investoi paljon rahaa mikrobiomin tutkimiseen ja muokkaamiseen. Mikrobiomi on monimutkainen bakteerien,
sienten, arkeoiden ja virusten muodostama ekosysteemi, joka suolistoflooran yhteisnimityksen alla ohjaa merkittävästi
ruoansulatusprosesseja ja vaikuttaa merkittävästi lapsen henkiseen ja fyysiseen
kehitykseen erityisesti ensimmäisen elinvuoden aikana.
Säästääkö keinotekoinen lihantuotanto hiilidioksidia?
Lisäksi väitetään, että viljelty liha ja muut synteettiset elintarvikkeet ovat ympäristöystävällisempiä.
Tämäkään ei ole oikein: tuotanto ei ainoastaan tuota vaarallista jätettä, vaan laboratoriolihateollisuus tuottaa myös 4-25
kertaa enemmän hiilidioksidia kuin perinteinen karjankasvatus.
Koska koko tämä ruokaturvaa ja muuta sellaista koskeva ohjelma perustuu hiilidioksidivalheeseen, jolla perustellaan
luonnonmukaisen maatalouden muka välttämätön vähentäminen.
Useissa muissa ohjelmissa Kla.TV käsitteli niin sanottuja ilmastotappajalehmiä ja Green Dealia.
Kuten edellä on kuvattu, Agenda 2030 vaikeuttaa maanviljelijöiden mahdollisuuksia huolehtia meistä, heistä
riippuvaisista ihmisistä, puhumattakaan siitä, että he pystyisivät säilyttämään toimeentulonsa.
Kuten olette nyt nähneet, synteettisiä ja prosessoituja elintarvikkeita ei työnnetä
eteenpäin aidon huolen vuoksi kestävyydestä.
Ei, vaan synteettistä biologiaa käytetään tehokkaan valvontamekanismin rakentamiseen.
Ne, jotka omistavat kaiken synteettisen ruoantuotannon, hallitsevat kirjaimellisesti maailmaa.
Tässä on lainaus Henry Kissingeriltä: "Se, joka hallitsee elintarvikehuoltoa, hallitsee kansaa;
Se, joka hallitsee energiaa, voi hallita kokonaisia maanosia; se, joka hallitsee rahaa, voi hallita maailmaa.
Kissinger oli myös se, joka kirjoitti vuonna 1974 kansalliselle turvallisuusneuvostolle salaisen
strategia-asiakirjan, jossa toisin sanoen julistettiin, että ruoka on kansallisen vallan väline.
Lyhyesti sanottuna globalistit omistavat ja valvovat jo nyt suurinta osaa maailmassa nykyään
viljeltävistä luonnollisista maataloustuotteista.
Korvaamalla aidot eläinperäiset elintarvikkeet patentoiduilla, laboratoriossa tuotetuilla proteiinivaihtoehdoilla
olemme matkalla kohti ennennäkemätöntä valtaa maailman väestöön.
On myös hyvin tiedossa, että erittäin pitkälle jalostettujen elintarvikkeiden kulutus edistää
sairauksia, ja hyötyjä on tietenkin Big Pharma.
Elintarviketeollisuus on vuosikymmenien ajan edistänyt kroonisia sairauksia, joita sitten
hoidetaan lääkkeillä paremman ravitsemuksen sijaan.
Alkuperäinen ruokamme on kuitenkin täydellinen luomus, ja luonnollisessa muodossaan se on 100-prosenttisesti
räätälöity kaikkien elävien olentojen tarpeisiin.
Ja kun Bill ja kumppanit peukaloivat sitä, he luovat Frankensteinin pirullisen buffetin, jossa on ällötystekijä.
Me Kla.TV:ssä dokumentoimme kuitenkin mielellämme globalistien, Big Pharman ja Agenda 2030:n hyötyjien toimintaa
pidemmän ajanjakson ajan, jotta he voivat todistaa meille omilla kehoillaan, mitä etuja heidän tuotteensa tarjoavat.
Levittäkää sanaa tästä ohjelmasta ja pysykää mukana, jotta Agenda 2030:n suunnitelmat tämän
maailman kansoja varten voidaan paljastaa ja siten estää.
Yhdessä murramme monimutkaisuuden ja tietämättömyyden muurin läpi.