Zar zaista nijedna životinja ne umire zbog umjetnog mesa?
Je li jedenje tumora zdrava alternativa za vaše tijelo i okoliš?…
Ili je toksični biološki otpad koji se proizvodi tijekom umjetne proizvodnje doista bezopasan?
Kako se točno proizvode namirnice koje bi, prema Agendi 2030, trebale okončati svjetsku glad i osigurati sigurnost hrane?
Svi bi trebali znati odgovor na ova pitanja!
Dragi gledatelji, jeste li primijetili tijekom svoje posljednje kupovine da gotovo svaki supermarket, bilo da se zove Rewe, Aldi,
Lidl ili bilo kako drugačije, sada ima čitave odjele s povrćem?
McDonald's, Burger King i drugi lanci također nude biljne burgere i nuggets.
Vegetarijanci i vegani vjerojatno će pozdraviti ovaj razvoj događaja:
Više izbora i svjesnije jedenje mogu biti samo dobra za ljude, životinje i okoliš – ili bi se barem tako moglo pomisliti.
Međutim, činjenica da ovo nije ništa drugo nego nebriga i nepromišljenost dokazuje se žestoko provedenom Agendom 2030
UN-a, WHO-a i WEF-a te sustavnom provedbom njihovih planova.
Kao što je Kla.TV već pojasnio u programu "Hrana kao oružje", Agenda 2030 je ogroman slučaj lažnog označavanja.
Da ponovimo: Cilj 2 Agende 2030 navodno ima za cilj iskorijeniti glad, postići sigurnost hrane i
poboljšati prehranu te promicati održivu poljoprivredu.
Počevši od poljoprivrednika, koji su već postali nezadovoljni, možemo vidjeti da se prirodna, malogospodarska poljoprivreda
uništava, dok istovremeno multinacionalne korporacije sve više kontroliraju globalnu proizvodnju hrane putem industrijske
poljoprivrede, genetskog inženjeringa i agrokemikalija.
Jedna od mnogih najava o tome kako Bill Gates i njegovi suradnici namjeravaju ublažiti svjetsku glad i osigurati
prehrambenu sigurnost leži u sintetičkoj hrani i vertikalnoj poljoprivredi, za koje se tvrdi da donose samo prednosti.
Međutim, u listopadu 2023. na Uncut Newsu pojavio se članak s sljedećim naslovom:
Zašto su sintetičke hrane vrlo opasne.
Saželi smo najvažnije točke za vas i odgovorili na sljedeća pitanja:
Što je s dobrobiti životinja u proizvodnji umjetnog mesa?
Jedan primjer sintetički proizvedene hrane je uzgojeno meso.
Zagovornici ove zamjene za meso tvrde da ovaj proizvod nije umjetno meso, već pravo meso, s jedinom razlikom da za
njegovu proizvodnju nije potrebno klati nijednu životinju.
Mnogi ljudi prelaze na uzgojeno meso upravo zbog dobrobiti životinja i svjesnih prehrambenih navika.
Nažalost, međutim, nasjedaju na masovnu PR prevaru.
Tvrdnja da u ovom procesu nijedna životinja nije ubijena jednostavno je netočna. Trenutno se većina uzgojenog ili na
stanicama temeljenog mesa proizvodi korištenjem fetalnog goveđeg seruma (FBS), koji se dobiva iz krvi nerođenih teladi.
Ukratko: trudne krave se klaju kako bi se iz nerođenog fetusa izvukao krv, prema izjavama u članku Uncut News.
Je li sintetička zamjena za meso sigurna za potrošače?
Kako bi uzgajale stanične kulture, neke tvrtke koriste, na primjer, besmrtne stanice, koje su tehnički
prekancerozne, što znači da su u suštini potpuno kancerogene.
Ostale tvrtke koriste embrionalne matične stanice ili stanice iz živih životinja.
Zamjene za meso uzgajane na stanicama raka stoga bi se mogle smatrati tumorima, budući
da meso u potpunosti sastoji od stanica raka.
Razlog za korištenje besmrtnih stanica je taj što se stanice koje se ponašaju normalno ne mogu neograničeno dijeliti.
Stoga to ne bi uspjelo ako bi se htjelo uzgojiti tisuće funti tkiva s normalnim mišićnim stanicama iz malog broja stanica.
Što stručnjaci kažu o kontaminanatima u umjetno proizvedenom mesu?
Što se tiče sigurnosti, moglo bi se tvrditi da prirodna govedina može biti kontaminirana tijekom
obrade, pakiranja, prijevoza, skladištenja ili kuhanja.
Ali kod uzgojenog mesa svaki sastojak i svaki korak obrade nose potencijal kontaminacije, a bilo koji od stotina sastojaka
mogao bi imati toksične učinke, bilo samostalno ili u sinergiji.
Detaljna analiza dostupnih podataka, objavljena u svibnju 2023. godine od strane Organizacije za hranu i poljoprivredu
Ujedinjenih naroda (FAO) i panela stručnjaka iz WHO-a, zaključila je da je najmanje 53 potencijalna
zdravstvena rizika povezana s mesom uzgojenim u laboratoriju.
To uključuje mogućnost kontaminacije teškim metalima, mikroplastikom, nanoplastikom i kemikalijama,
alergenim aditivima, toksičnim komponentama i antibioticima.
Ovo se također odnosi na biljne zamjenske proizvode koji su već dostupni na tržištu.
U tom pogledu treba napomenuti da čak ni proizvodi označeni kao biljni nisu ništa drugo nego nezdravi.
Oni se također kemijski proizvode uz velike troškove i sadrže, između ostalog, upitne količine mineralnog ulja.
Proizvodi li proizvodnja umjetnog mesa toksični biološki otpad?
Kao što je gore ukratko spomenuto, proizvodnja uzgojenog mesa također stvara toksični biološki otpad.
Biološki otpad iz ovih sintetičkih bioloških fermentacija mora se prvo deaktivirati, a zatim sigurno zbrinuti.
Ne smije završiti na odlagalištu. Dragi gledatelji, morate to shvatiti:
Proizvodnja proizvoda koje bismo trebali jesti stvara opasni otpad koji se ne može zbrinuti na konvencionalan
način, ali je li on u potpunosti bezopasan za nas?
Što rade antibiotici-otporni organizmi u umjetnom mesu? Masa nalik mesu uzgojena u hranjivom otopinu mora biti otporna na
antibiotike jer mora preživjeti antibiotike koji se koriste za uništavanje drugih neželjenih
organizama u spremniku u kojem se ta masa uzgaja.
Kao rezultat toga, u krajnji proizvod također se unose organizmi otporni na antibiotike, a može se samo nagađati koje bi
vrste bolesti prenosivih hranom mogle biti uzrokovane genetski modificiranim, antibioticima otpornim E. coli.
Evo citata iz programa Food as a Weapon: Istovremeno Gates ulaže mnogo novca u istraživanje i modificiranje mikrobioma, složenog
ekosustava bakterija, gljivica, arheja i virusa koji pod zajedničkim nazivom "crijevna flora" igra ključnu ulogu u
kontroli probavnih procesa i ima velik utjecaj na mentalni i fizički razvoj djeteta, osobito u prvoj godini života.
Smanjuje li proizvodnja umjetnog mesa emisije CO2?
Također se tvrdi da je uzgojeno meso i druga sintetička hrana ekološki prihvatljivija.
Ovo je također netočno: ne samo da proizvodnja stvara opasni otpad, nego i industrija laboratorijskog mesa
doprinosi emisijama CO2, proizvodeći 4 do 25 puta više CO2 nego tradicionalna stočarstvo.
Jer je cijela ova agenda o prehrambenoj sigurnosti i slično temeljena na laži o CO2, koja opravdava
navodno nužno razgradnju prirodne poljoprivrede.
U nekoliko drugih emisija Kla.TV se bavio problemom takozvanih krava koje uništavaju klimu i Zelenim sporazumom.
Kao što je gore opisano, Agenda 2030 otežava poljoprivrednicima da nas, populaciju koja ovisi o njima,
prehrane, a kamoli da osiguraju vlastiti opstanak.
Kao što ste sada vidjeli, sintetička i prerađena hrana se ne promoviraju iz istinske brige za održivost.
Ne, sintetička biologija se razvija kako bi se uspostavio moćan mehanizam kontrole.
Oni koji posjeduju svu proizvodnju sintetičke hrane doslovno će vladati svijetom.
Evo citata Henryja Kissingera: Tko kontrolira opskrbu hranom, kontrolira ljude.
Tko kontrolira energiju, može kontrolirati čitave kontinente; tko kontrolira novac, može kontrolirati svijet.
Kissinger je također bio taj koji je 1974. napisao tajni strateški dokument za Vijeće za nacionalnu sigurnost, u kojem je,
drugim riječima, hranu proglasio instrumentom nacionalne moći.
Ukratko, globalisti već posjeduju i kontroliraju većinu prirodnih poljoprivrednih proizvoda koji se danas uzgajaju u svijetu.
Zamjenom pravih namirnica životinjskog podrijetla patentiranim, u laboratoriju proizvedenim proteinskim alternativama,
kreće se prema neviđenoj moći nad svjetskom populacijom.
Također je dobro poznato da konzumacija ultraprocesirane hrane doprinosi bolestima, a
korisnik je, naravno, velika farmaceutska industrija.
Decenijama prehrambena industrija potiče kronične bolesti, koje se potom liječe lijekovima umjesto boljom prehranom.
Međutim, naša izvorná hrana je savršeno stvorenje i, u svom prirodnom obliku, je 100% prilagođena potrebama svih živih bića.
A kad Bill i društvo to namještaju, stvaraju Frankensteinov đavolski bife s faktorom odbojnosti.
Međutim, mi u Kla.TV-u rado bismo pratili globaliste, veliku farmu i profiterje Agende 2030 u dokumentarcu na
duže razdoblje, kako bi nam iz prve ruke mogli pokazati koje prednosti njihovi proizvodi nude.
Molimo vas da podijelite ovu emisiju i ostanete uz nas kako bismo mogli razotkriti planove
Agende 2030 za narode svijeta i tako ih osujetiti.
Zajedno probijamo zid složenosti i neznanja.