Vai tiešām dzīvnieki nemirst mākslīgās gaļas dēļ?
Vai audzēju ēšana ir veselīga alternatīva jūsu organismam un videi?
Vai arī mākslīgi radītiem toksiskiem bioatkritumiem patiešām nav kaitējuma?
Kā tieši tiek ražota pārtika, kurai saskaņā ar programmu 2030. gadam ir jānovērš bads
pasaulē un jānodrošina pārtikas nodrošinājums?
Katram vajadzētu zināt atbildi uz šiem jautājumiem!
Vai arī jūs, dārgie skatītāji, pēdējā iepirkšanās reizē pamanījāt, ka gandrīz visos lielveikalos,
neatkarīgi no tā, vai tie saucas Rewe, Aldi, Lidl vai kā citādi, tagad ir veselas dārzeņu nodaļas?
Arī McDonalds, Burger King un citi uzņēmumi piedāvā augu izcelsmes burgerus vai nēģus.
Veģetāriešiem un vegāniem vajadzētu būt gandarītiem par šo notikumu:
Jūs domājat, ka lielāka izvēle, apzinātāks uzturs var būt tikai ieguvums cilvēkiem, dzīvniekiem un videi.
Tomēr Programma 2030, ko enerģiski īsteno ANO, PVO un WEF, un sistemātiskā pieeja to plānu īstenošanai
pierāda, ka tas nav nekas cits kā rūpes un piesardzība.
Kā Kla.TV jau skaidri norādīja raidījumā "Pārtika kā ierocis", Programma 2030 ir milzīgs krāpniecisks marķēšanas pasākums.
Atkārtoju: Programmas 2030. gadam 2. mērķis, kā tiek apgalvots, ir izskaust badu, panākt nodrošinātību ar pārtiku
un uzlabot uzturu un veicināt ilgtspējīgu lauksaimniecību.
Tomēr, sākot ar lauksaimniekiem, kas jau ir nokaunināti, var novērot, ka dabiskā, mazā lauksaimniecība tiek iznīcināta, kamēr
tajā pašā laikā starptautiskās korporācijas arvien vairāk kontrolē pārtikas ražošanu pasaulē, izmantojot rūpniecisko
lauksaimniecību, gēnu inženieriju un agroķimikālijas.
Viens no daudzajiem paziņojumiem par to, kā Bils Geitss un viņa domubiedri vēlas izbeigt badu pasaulē un nodrošināt
pārtikas nodrošinājumu, ir sintētiskā pārtika un vertikālā lauksaimniecība, kas esot tikai ieguvumi.
Tomēr 2023. gada oktobrī Uncut-News publicēja rakstu ar šādu virsrakstu:
Kāpēc sintētiskie pārtikas produkti ir ļoti bīstami.
Mēs apkopojam jums svarīgākos apgalvojumus un atbildam uz šādiem jautājumiem:
Kā ir ar dzīvnieku labturību mākslīgās gaļas ražošanā?
Viens no sintētiski ražotas pārtikas piemēriem ir kultivēta gaļa.
Šī gaļas aizstājēja atbalstītāji uzsver, ka šis produkts nav mākslīga gaļa, bet gan īsta gaļa, ar vienīgo
atšķirību, ka tās ražošanai nav jānokauj dzīvnieki.
Daudzi cilvēki pāriet uz kultivētu gaļu tieši dzīvnieku labturības un apzinātas uztura pieejas dēļ.
Tomēr diemžēl viņi ir uzķērušies uz milzīgu sabiedrisko attiecību krāpšanu.
Apgalvojums, ka šajā procesā netiek nogalināti dzīvnieki, ir vienkārši nepatiess. Pašlaik lielākajā daļā kultivētās
vai uz šūnām balstītas gaļas ražošanā izmanto liellopu augļa serumu (FBS), ko iegūst no nedzimušu teļu asinīm.
Īsumā: saskaņā ar Uncut News rakstu grūtnieces tiek nokautas, lai noņemtu asinis no vēl nedzimušā augļa.
Vai sintētiskie gaļas aizstājēji ir droši patērētājiem?
Piemēram, lai nodrošinātu šūnu kultūru augšanu, daži uzņēmumi izmanto nemortalizētas šūnas, kas tehniski
ir pirmsvēža šūnas, t. i., būtībā pilnīgi vēža šūnas.
Citi uzņēmumi izmanto embrionālās cilmes šūnas vai dzīvu dzīvnieku šūnas.
Tāpēc gaļas aizstājējus, kas audzēti uz vēža šūnām, var uzskatīt par audzējiem, jo gaļa sastāv tikai no vēža šūnām.
Iemesls nemirstīgo šūnu izmantošanai ir tas, ka šūnas, kas uzvedas normāli, nevar dalīties mūžīgi.
Tātad tas nedarbojas, ja vēlaties izaudzēt tūkstošiem mārciņu audu ar normālām muskuļu šūnām no neliela šūnu skaita.
Ko eksperti saka par piesārņotājiem mākslīgi ražotā gaļā?
Attiecībā uz nekaitīgumu var arī apgalvot, ka dabīgā liellopu gaļa var tikt piesārņota pārstrādes, iepakošanas,
transportēšanas, uzglabāšanas vai gatavošanas laikā.
Taču kultivētas gaļas gadījumā katra sastāvdaļa un pārstrādes posms var būt piesārņots, un jebkura no simtiem sastāvdaļu
atsevišķi vai sinerģiski var radīt toksisku iedarbību.
Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) un PVO ekspertu grupas 2023. gada maijā
publicētajā rūpīgajā pieejamo datu analīzē secināts, ka ar laboratorijā audzētu gaļu ir
saistīti vismaz 53 iespējamie veselības apdraudējumi.
Tie ietver piesārņojuma iespēju ar smagajiem metāliem, mikroplastmasu, nanoplastmasu un ķīmiskām vielām,
alergēnas piedevas, toksiskas sastāvdaļas un antibiotikas.
Tas attiecas arī uz tirgū jau pieejamajiem augu aizstājējiem.
Šajā sakarā jānorāda, ka pat produkts, kas deklarēts kā augu izcelsmes, nav veselīgs.
Arī tie ir sarežģīti ķīmiski ražoti un cita starpā satur apšaubāmu daudzumu minerāleļļas. Vai mākslīgās
gaļas ražošana rada toksiskus bioloģiskos atkritumus?
Kā jau iepriekš īsi minēts, audzētas gaļas ražošanā rodas arī toksiski bioloģiskie atkritumi.
Šo sintētisko, bioloģisko fermentāciju rezultātā radušies bioloģiskie atkritumi
vispirms ir jādeaktivē un pēc tam droši jālikvidē.
Tā nedrīkst nonākt izgāztuvē. Dārgie skatītāji, jums jāļauj tam izkust mutē:
Ražojot produktus, kurus mums vajadzētu ēst, rodas bīstami atkritumi, kurus nevar apglabāt
parastā veidā, bet kuri mums ir pilnīgi nekaitīgi?
Ko mākslīgajā gaļā dara pret antibiotikām rezistenti organismi? Gaļai līdzīgajai masai, kas izaudzēta barības šķīdumā, ir jābūt
izturīgai pret antibiotikām, jo tai ir jāiztur antibiotikas, ko izmanto, lai iznīcinātu citus
nevēlamus organismus tvertnē, kurā šī masa tiek audzēta.
Rezultātā galaproduktā tiek iestrādāti arī pret antibiotikām rezistenti organismi, un var tikai minēt, kādas
pārtikas izraisītas slimības varētu izraisīt ģenētiski modificētas, pret antibiotikām rezistentas E. coli.
Tajā pašā laikā Geitss iegulda daudz naudas mikrobioma - sarežģītas baktēriju, sēnīšu, arheju un vīrusu ekosistēmas, kas
ar kopējo apzīmējumu zarnu flora būtiski kontrolē gremošanas procesus un būtiski ietekmē bērna garīgo un fizisko attīstību,
īpaši pirmajā dzīves gadā, - pētniecībā un pārveidošanā.
Vai mākslīgās gaļas ražošana ietaupa CO2?
Tiek arī propagandēts, ka kultivēta gaļa un citi sintētiskie pārtikas produkti ir videi draudzīgāki.
Arī tas ir nepareizi: ražošana ne tikai rada bīstamus atkritumus, bet arī laboratoriskās gaļas rūpniecība rada
4 līdz 25 reizes vairāk CO2 nekā tradicionālā lopkopība.
Jo visa šī programma attiecībā uz nodrošinātību ar pārtiku utt. ir balstīta uz CO2 meliem, kas attaisno it
kā nepieciešamo dabiskās lauksaimniecības samazināšanu.
Vairākos citos raidījumos Kla.TV diskutēja par tā dēvētajām govīm, kas nogalina klimatu, un Zaļo darījumu.
Kā aprakstīts iepriekš, Programma 2030. gadam lauksaimniekiem apgrūtina mūsu, no viņiem atkarīgo cilvēku, apgādāšanu,
nemaz nerunājot par viņu iztikas līdzekļu saglabāšanu.
Kā jau redzējāt, sintētisko un pārstrādāto pārtiku neizspiež no patiesām rūpēm par ilgtspēju.
Nē, sintētiskā bioloģija tiek izmantota, lai izveidotu spēcīgu kontroles mehānismu.
Tie, kam pieder visa sintētiskā pārtikas ražošana, burtiski valdīs pār pasauli.
Lūk, Henrija Kisindžera citāts: "Tas, kurš kontrolē pārtikas piegādi, kontrolē tautu;
Tas, kurš kontrolē enerģiju, var kontrolēt veselus kontinentus; tas, kurš kontrolē naudu, var kontrolēt pasauli.
Kisindžers bija arī tas, kurš 1974. gadā Nacionālās drošības padomei uzrakstīja slepenu stratēģijas dokumentu, kurā, citiem
vārdiem sakot, paziņoja, ka pārtika ir valsts varas instruments.
Īsāk sakot, globālistiem jau pieder un viņi kontrolē lielāko daļu dabisko
lauksaimniecības produktu, kas šodien tiek audzēti pasaulē.
Aizstājot īstu dzīvnieku izcelsmes pārtiku ar patentētām, laboratorijā ražotām olbaltumvielu alternatīvām, mēs grasāmies
iegūt vēl nepieredzētu varu pār pasaules iedzīvotājiem.
Ir arī labi zināms, ka īpaši pārstrādātas pārtikas patēriņš veicina slimības, un labuma guvējs no tā, protams, ir Big Pharma.
Daudzus gadu desmitus pārtikas rūpniecība ir veicinājusi hronisku slimību izplatību, kas pēc tam tiek
ārstētas ar medikamentiem, nevis ar labāku uzturu.
Tomēr mūsu sākotnējā pārtika ir pilnīgs radījums, un savā dabiskajā formā tā ir 100% pielāgota visu dzīvo būtņu vajadzībām.
Un, kad Bils un citi to pārveido, viņi rada Frankenšteina velnišķīgo bufeti ar riebuma faktoru.
Tomēr mēs, Kla.TV, labprāt dokumentētu globālistu, Lielās farmācijas un "Agenda 2030" spekulantu darbību
ilgākā laika posmā, lai viņi varētu mums uz sava ķermeņa pierādīt, kādas priekšrocības piedāvā viņu produkti.
Lūdzu, izplatiet informāciju par šo programmu un esiet kopā ar mums, lai programmas 2030. gadam plāni attiecībā
uz šīs pasaules tautām tiktu atklāti un tādējādi kavēti.
Kopā mēs pārvarēsim sarežģītības un nezināšanas sienu.