Да ли заиста умиру животиње за вештачко месо?
И да ли је једење тумора здрава алтернатива за ваше тело и животну средину?…
Или је токсични биоотпад који се производи током вештачке производње заиста безопасан?
Како се тачно производе намирнице које, према Агенди 2030, треба да окончају светску глад и обезбеде безбедност хране?
Сви треба да знају одговоре на ова питања!
Поштовани гледаоци, да ли сте приметили током ваше последње куповине да скоро сваки супермаркет, без
обзира да ли се зове Реве, Алди, Лидл или било шта друго, сада има целе повртарске одељке?
Мекдоналдс, Бергер Кинг и други lanci такође нуде вегетаријанске бургере и нагетсе.
Вегетаријанци и вегани ће вероватно поздравити овај развој догађаја:
Већи избор и свесније једење могу бити само добри за људе, животиње и животну средину – или би се тако могло помислити.
Међутим, чињеница да је ово далеко од бриге и обазривости потврђује се интензивно спровођеном
Агендом 2030 УН, СЗО и Светског економског форума и систематском применом њихових планова.
Као што је Kla.TV већ појаснила у програму "Храна као оружје", Агенда 2030 је масиван случај лажног означавања.
Да поновимо: Циљ 2 Агенде 2030 тврди да ће искоренити глад, остварити безбедност хране и
побољшати исхрану, и промовисати одрживу пољопривреду.
Почевши од пољопривредника, који су већ незадовољни, можемо видети да се природна, мала пољопривреда уништава, док
истовремено мултинационалне корпорације све више контролишу глобалну производњу хране кроз индустријску
пољопривреду, генетички инжењеринг и агрохемикалије.
Једно од многих саопштења о томе како Бил Гејтс и његови сарадници намеравају да ублаже светску глад и обезбеде прехрамбену
безбедност лежи у синтетичким намирницама и вертикалној пољопривреди, за које се тврди да нуде само предности.
Међутим, у октобру 2023. године на Uncut News појавио се чланак са следећим насловом:
Зашто су синтетичке намирнице веома опасне.
Сумирали смо најважније тачке за вас и одговорили на следећа питања:
А шта је са благостањем животиња у производњи вештачког меса?
Један пример синтетички произведене хране је култивисано месо.
Заговорници овог заменика меса тврде да овај производ није вештачко месо, већ право месо, при чему је једина разлика у томе
што за његову производњу није потребно клати ниједну животињу.
Многи људи прелазе на култивисано месо управо због добробити животиња и свесних навика исхране.
Нажалост, међутим, они наседају на масиван ПР скандал.
Тврдња да у овом процесу није убијена ниједна животиња једноставно је нетачна. Тренутно се већина култивисаног или
ћелијски базираног меса производи коришћењем феталног говеђег серума (FBS), који се добија из крви нерођених телета.
Укратко: трудне краве се клају како би се извукла крв из нерођеног фетуса, према изјавама у чланку Uncut News.
Да ли је синтетичка замена за месо безбедна за потрошаче?
Да би неке компаније узгајале ћелијске културе, користе, на пример, бесмртне ћелије, које су технички
преканцерозне, што значи да су у суштини потпуно канцерозне.
Друге компаније користе ембрионалне матичне ћелије или ћелије из живих животиња.
Сурогатни комади меса узгајани на ћелијама рака стога би могли бити сматрани туморима, јер
се месо у потпуности састоји од ћелија рака.
Разлог за коришћење бесмртних ћелија је у томе што ћелије које се нормално понашају не могу да се деле у недоглед.
Стога то не би функционисало ако би неко желео да узгаја хиљаде фунти ткива са нормалним мишићним ћелијама из малог броја ћелија.
Шта стручњаци кажу о загађивачима у вештачки произведеном месу?
Што се тиче безбедности, такође би се могло тврдити да природна говедина може бити контаминирана током
прераде, паковања, транспорта, складиштења или кувања.
Али код узгојеног меса сваки састојак и сваки корак обраде носе потенцијал за контаминацију, а било који од стотина састојака
може имати токсичне ефекте, било самостално или у синергији.
Детаљна анализа доступних података, објављена у мају 2023. године од стране Организације за храну и пољопривреду Уједињених нација
(ФАО) и панела стручњака Светске здравствене организације (СЗО), закључила је да је најмање 53 потенцијалних
здравствених ризика повезано са месом узгајаним у лабораторији.
Ово укључује могућност контаминације тешким металима, микропластиком, нанопластиком и хемикалијама,
алергеним адитивима, токсичним компонентама и антибиотицима.
Ово се такође односи на биљне замјене које су већ доступне на тржишту.
У том погледу треба напоменути да чак и производи означени као биљног порекла нису нима здрави.
Они се такође хемијски производе уз велике трошкове и садрже, између осталог, сумњиве количине минералног уља.
Да ли производња вештачког меса ствара токсични биоотпад?
Као што је горе укратко поменуто, производња култивисаног меса такође генерише токсични биоотпад.
Биоотпад од ових синтетичких, биолошких ферментација мора прво бити деактивиран, а затим безбедно уклоњен.
То не смеје да заврши на депонији. Поштовани гледаоци, морате то да схватите:
Производња производа које би требало да једемо ствара опасан отпад који се не може одлагати на конвенционалан
начин, али да ли је он заиста потпуно безопасан за нас?
Шта раде организми отпорни на антибиотике у вештачком месу? Маса слична месу, узгајана у хранљивом раствору, мора бити отпорна на
антибиотике јер мора да преживи антибиотике који се користе за убијање других нежељених
организама у посуди у којој се маса узгаја.
Као резултат тога, у крајњи производ се такође уносе организми отпорни на антибиотике, а може се само нагађати
које врсте болести преношених храном би могао изазвати генетски модификовани, антибиотик-отпорни Е. коли.
Ево цитата из програма "Храна као оружје". Истовремено, Гејтс улаже много новца у истраживање и модификацију микробиома,
сложеног екосистема бактерија, гљивица, археа и вируса који, под колективним називом "цревна флора", игра кључну улогу у
контроли саварних процеса и има велики утицај на ментални и физички развој детета, посебно у првој години живота.
Да ли производња вештачког меса смањује емисију CO2?
Такође се тврди да је култивисано месо и друга синтетичка храна еколошки прихватљивија.
Ово такође није тачно: не само да производња ствара опасан отпад, већ и индустрија лабораторијског меса доприноси емисији CO2,
производећи 4 до 25 пута више CO2 него традиционално сточарство.
Јер је цела ова агенда у вези са безбедношћу хране и сл. заснована на лажи о CO2, која оправдава
наводно неопходно укидање природне пољопривреде.
У неколико других програма, Kla.TV се позабавио питањем такозваних крава које убијају климу и Зеленим договором.
Као што је горе описано, Агенда 2030 отежава пољопривредницима да нас, становништво које зависи од
њих, прехране, а камоли да обезбеде свој опстанак.
Као што сте сада видели, синтетичка и прерађена храна се не промовишу из искрене бриге за одрживост.
Не, синтетичка биологија се спроводи како би се успоставио моћан механизам контроле.
Они који поседују сву производњу синтетичке хране буквално ће владати светом.
Ево цитата Хенрија Кисинџера: Ко контролише снабдевање храном, контролише људе.
Ко контролише енергију, контролише читаве континенте; ко контролише новац, контролише свет.
Кисинджер је такође био тај који је 1974. године написао тајни стратешки документ за Савет за националну безбедност, у којем
је, другим речима, прогласио храну инструментом националне моћи.
Укратко, глобалисти већ поседују и контролишу већину природних пољопривредних производа који се данас узгајају у свету.
Заменом праве хране животињског порекла патентираним, у лабораторији произведеним протеинским алтернативама,
то води ка невиђеној моћи над светском популацијом.
Такође је добро познато да конзумирање ултра-прерађене хране доприноси болестима, а корисник је, наравно, Биг Фарма.
Већ деценијама прехрамбена индустрија подстиче хроничне болести, које се затим лече лековима уместо бољом исхраном.
Међутим, наша изворна храна је савршена творевина и у свом природном облику је 100% прилагођена потребама свих живих бића.
А када Бил и компанија то подешавају, стварају ђавољски френкенштајновски шведски сто са фактором одвратности.
Међутим, ми у Kla.TV бисмо били срећни да у документарцу пратимо глобалисте, велику фарму и профитере Агенде
2030 током дужег периода, како би нам првом руком показали које предности њихови производи нуде.
Молимо вас да поделите овај пренос и останете с нама како бисмо разобличили планове
Агенде 2030 за народе света и тиме их осујетили.
Заједно пробијамо зид сложености и незнања.