Promicanje mira kroz dijalog, vodeći svjetski forum za rasprave o međunarodnoj sigurnosnoj politici
Ovo su neki od ciljeva Minhenške sigurnosne konferencije.
Ali kako može Minenska sigurnosna konferencija promicati mir i doprinositi rješavanju sukoba kada su njezini
sponzori proizvođači oružja koji profitiraju od ratova?
Može li dakle biti da Minhenska sigurnosna konferencija ne služi sigurnosti europskog stanovništva?
Može li biti da je, zaobilazeći suverene države i volju naroda, postala vojno krilo tajne svjetske vlade koju čine
Bilderberg grupa, CFR i ECFR, ili je čak osnovana s tim ciljem?
Ostanite uz nas i saznajte u sljedećem programu o eksplozivnim otkrićima i tko je zapravo iza Minenske sigurnosne konferencije.
Minhenška sigurnosna konferencija održat će se od 16. do 18. veljače 2024.
Time će proslaviti svoju 60. obljetnicu.
Minhenška sigurnosna konferencija osnovana je 1963. godine i održava se svake godine u Minhenu kao međunarodna konferencija na
kojoj se političari, predstavnici vojske i poslovnog sektora, nevladine organizacije i drugi bave
strateškim raspravama o globalnoj sigurnosnoj situaciji.
Prije nego što si postavimo pitanje koje ciljeve teži Minhenska sigurnosna konferencija, najprije bismo željeli
znati tko su njezini sponzori, jer sponzori također otkrivaju ciljeve Minhenske sigurnosne konferencije.
Vjerno staroj izreci koja je već postojala u danima trubadura: čiji kruh jedem, čiju pjesmu pjevam!
Službena web-stranica Minhenške sigurnosne konferencije navodi, između ostalih, sljedeće sponzore:
Vijeće Atlantika, Atlantik Brücke, Zaklada Billa i Melinde Gates, Fond braće Rockefeller
Fondacija Rockefeller, think tank Chatham House, ECFR, što je kratica za Europsko vijeće za vanjske odnose.
Zaklada Otvoreno društvo Georgea Sorosa više nije navedena kao sponzor, ali je bila navedena posljednjih godina.
Proizvođači oružja također su navedeni kao sponzori, uključujući Airbus, Rheinmetall, MBDA,
europskog proizvođača oružja, i Lockheed Martin.
Prema novinskom listu Handelsblatt od 12. ožujka 2022., Lockheed Martin je najveći svjetski proizvođač oružja.
U 2020. godini grupa je prodala oružje u vrijednosti većoj od 58 milijardi dolara.
Dok industrija naoružanja djeluje kao sponzor, Minenska sigurnosna konferencija opisuje
svoje ciljeve vanjskom svijetu na sljedeći način:
Minhenška sigurnosna konferencija je vodeći svjetski forum za rasprave o međunarodnoj sigurnosnoj politici.
Minhenška sigurnosna konferencija ima za cilj promicati povjerenje i doprinijeti mirnom rješavanju sukoba
olakšavajući kontinuirani, pažljivo vođen i neformalni dijalog unutar međunarodne sigurnosne zajednice.
U skladu s njihovim izvornim motom – promicanje mira kroz dijalog.
Ali kako može Munichska sigurnosna konferencija promicati mir i doprinijeti rješavanju sukoba kada su
njezini sponzori oružane tvrtke koje profitiraju od ratova?
Ovo otkriva jasan sukob interesa.
Najnoviji događaji u sukobu Rusije i Ukrajine pokazuju u kojoj je mjeri Minenska sigurnosna konferencija
posljednjih godina bila posvećena mirnom rješavanju sukoba.
Evo četiri primjera: 1. Primjer Nakon izbijanja ukrajinskog sukoba 2013./2014., tadašnji predsjednik Minhenske sigurnosne
konferencije Wolfgang Ischinger izjasnio se za planove američke delegacije da se Ukrajini isporuče oružje već 2015. godine.
Ischinger je smatrao da je to prikladno i važno.
2. Primjer U prosincu 2022. bivša njemačka kancelarka Angela Merkel otkrila je da je Sporazum iz Minska iz 2015., tj.
zajednički dogovoreno primirje za rješavanje sukoba između Rusije i Ukrajine, podržan samo kako
bi se dobilo vrijeme za naoružavanje Ukrajine.
Također je bila redovita gošća na Konferencijama o sigurnosti u Münchenu 2015., 2017. i 2019. godine.
3. Primjer: Početkom travnja 2022. – nešto manje od dva mjeseca nakon što su ruske trupe izvršile invaziju – tadašnji
britanski premijer Boris Johnson spriječio je Ukrajinu i Rusiju da postignu sporazum kroz mirovne pregovore.
Sve što je ostalo bilo je da obje strane potpišu mirovni sporazum u Istanbulu.
Međutim, to se nije dogodilo jer je Boris Johnson spriječio ukrajinsku stranu da potpiše sporazum u zadnji čas.
Obećavajući daljnje isporuke oružja, Johnson je inzistirao na pobjedi u sukobu na bojištu, a ne putem dijaloga.
Johnson je sudjelovao na 58. sigurnosnoj konferenciji u Münchenu, koja se održala u veljači 2022., nedugo prije nego što je
osujetio sklapanje mirovnog sporazuma između Rusije i Ukrajine.
Isti pristup može se uočiti na sigurnosnoj konferenciji u veljači 2023.:
Novi predsjednik Minhenske sigurnosne konferencije, Christoph Heusgen, nastavio je žestoko braniti
isporuku njemačkih borbenih tenkova Leopard Ukrajini.
Istovremeno je njemački kancelar Olaf Scholz iznio sljedeći zahtjev u vezi s Ukrajinom:
Potrebna nam je kontinuirana proizvodnja naših najvažnijih sustava oružja.
Konačno, od 2023. godine, predstavnici Rusije više nisu pozivani na Minhensku sigurnosnu konferenciju.
Privremeni zaključak Podsjetnik: Što je zapravo samopopis Konferencije o sigurnosti u Münchenu?
Naziva se vodećim svjetskim forumom za rasprave o međunarodnoj sigurnosnoj politici.
Minhenška sigurnosna konferencija ima za cilj poticati povjerenje i doprinijeti mirnom rješavanju sukoba olakšavajući
kontinuirani dijalog unutar međunarodne sigurnosne zajednice – u skladu sa svojim izvornim motom promicanja mira putem dijaloga.
Sva četiri navedena primjera, međutim, ne pokazuju nikakav napor Konferencije o sigurnosti u Münchenu da mirno riješi sukob
između Rusije i Ukrajine putem otvorenog dijaloga. Naprotiv:
Isporuke oružja i sprječavanje sporazuma dodatno potiču sukob!
To postavlja pitanje: ako Minhenska sigurnosna konferencija ne služi mirnom rješavanju
sukoba između Rusije i Ukrajine, čemu onda služi?
A koji su stvarni ciljevi Minhenške sigurnosne konferencije, odnosno koje pozadinske informacije opća javnost ne zna?
Da bismo odgovorili na ova pitanja, moramo pogledati povijest Minenske sigurnosne
konferencije i ljude i organizacije koje stoje iza nje.
Ljudi iza Minhenške sigurnosne konferencije
Osnivači: Preteča Sigurnosne konferencije je međunarodni pokret za obrambene studije.
Pokrenuo ga je 1963. godine Ewald-Heinrich von Kleist-Schmenzin, njemački časnik i borac otpora.
Prvi sastanak bio je ograničen na 60 sudionika, uključujući Helmuta Schmidta i Henryja Kissingera.
Henry Kissinger, koji je umro 2023. godine, smatra se jednim od inicijatora Minhenjske sigurnosne konferencije.
Poznat je kao globalni strateg koji je desetljećima oblikovao svjetsku politiku.
Henry Kissinger bio je član Vijeća za vanjske odnose od 1956. godine – kasnije je služio u upravnom odboru
CFR-a – i bio je redoviti sudionik Bilderbergovih sastanaka.
Bio je član menadžerskog tima Bilderberg grupe – Savjetodavnog odbora.
Od 2009. godine Konferencija o sigurnosti u Münchenu dodjeljuje nagradu Ewald von Kleist istaknutim ličnostima.
Prvu nagradu dobio je Henry Kissinger.
Predsjedatelji: Do 1997. godine Konferenciju o sigurnosti u Münchenu predsjedao je von Kleist-Schmenzin.
Nastavio je Horst M. Teltschik od 1999. do 2008.
Teltschik je bio bliski povjerljivik Helmuta Kohla i radio je u Saveznoj kancelariji.
Između ostalog, on je član Upravnog odbora Zaklade Konrada Adenauera i Savjetodavnog odbora Atlantske inicijative.
Horst Teltschik također je sudjelovao na Bilderberg konferencijama 1982., 1984., 1988. i 1990. godine te je bio član
Međunarodnog savjetodavnog odbora Vijeća za vanjske odnose (CFR).
Od 2008. do 2022. godine predsjednik Minhenške sigurnosne konferencije bio je Wolfgang Ischinger.
Ischinger je njemački odvjetnik i diplomat.
Bio je višestruki sudionik Bilderberg konferencije i Svjetskog gospodarskog foruma (WEF).
Između ostalog, on je član Europskog vijeća za vanjske odnose, europske podružnice CFR-a.
Također je bio dobro upoznat s Henryjem Kissingerom i održao je govor na svečanosti povodom Kissingerova stogodišnjeg rođendana.
U svom govoru Ischinger je spomenuo da je osnivač Minhenške sigurnosne konferencije, Ewald von Kleist, dugi niz
desetljeća bio u bliskom kontaktu s Henryjem Kissingerom.
Privremeni zaključak: Ako se uzmu u obzir samo osnivači i predsjednici Konferencije o sigurnosti u Münchenu, postaju očite
jasne veze s globalnim strateškim misliteljem Henryjem Kissingerom, Bilderberg
grupom i CFR-om (Vijeće za vanjske odnose).
Kako bi se upotpunila slika o Minhenškoj sigurnosnoj konferenciji, u nastavku su navedeni članovi Savjetodavnog odbora.
Obratite pažnju na to koliko se često ovdje spominju ime Henry Kissinger i njegov think tank, Trilateralna
komisija, Bilderberg grupa, Vijeće za međunarodne odnose (CFR) ili njegova europska podružnica, ECFR.
Značaj i interesi ovih organizacija bit će navedeni u nastavku.
Članovi Savjetodavnog vijeća Godine 2009. osnovano je Savjetodavno vijeće Minhenske sigurnosne
konferencije kako bi podržalo predsjednika u strateškom usmjeravanju i razvoju Sigurnosne konferencije.
Gotovo svi članovi ovog savjetodavnog odbora Minhenške sigurnosne konferencije već su sudjelovali na Bilderberg konferencijama:
Paul Achleitner, predsjednik Nadzornog odbora Deutsche Bank AG, od 2012. do 2022.
Sudjelovao je na Bilderberg konferenciji od 2015. do 2019. godine i član je upravnog odbora.
Oliver Bäte je glavni izvršni direktor Allianz SE.
Bio je sudionik na Bilderberg konferenciji 2017. godine i član je njemačke skupine Trilateralne komisije.
Trilateralna komisija je privatni politički savjetodavni think tank osnovan u srpnju 1973. godine na
inicijativu Henryja Kissingera i Davida Rockefellera.
Služi kao forum za razmjenu između elita Sjeverne Amerike, Zapadne Europe i Japana.
Carl Bildt, bivši premijer Kraljevine Švedske, potpredsjednik je za Europu u Trilateralnoj komisiji.
On je jedan od predsjedatelja ECFR-a i redoviti sudionik Bilderberg konferencije.
Josep Borrell Fontelles je potpredsjednik Europske komisije i sudionik je Bilderberg konferencije 2023.
Thomas Enders predsjednik je Njemačkog vijeća za vanjske odnose od lipnja 2019. te je sudjelovao na
Bilderberg konferenciji 1984., 2005. i od 2009. do 2015.
Fu Ying, bivša zamjenica ministra vanjskih poslova Narodne Republike Kine i sudionica
Bilderberg konferencije 2011. i 2012. godine.
John F. Kerry, bivši američki državni tajnik, sudionik Bilderberg konferencije 2012.
Radosław Sikorski, bivši ministar vanjskih poslova Republike Poljske, član je Bilderbergovog voditeljskog kruga i član ECFR-a.
Ostali članovi Savjetodavnog vijeća, upravnog tijela Minhenške sigurnosne konferencije, također imaju
snažne veze s CFR-om i ECFR-om, koji je osnovao Soros.
Ine Marie Eriksen Søreide je predsjednica Odbora za vanjske poslove i obranu u Parlamentu Kraljevine Norveške.
Bila je ministrica obrane od 2013. do 2017. godine.
Ona je članica europske podružnice CFR-a, ECFR-a.
James G. Stavridis je bivši admiral u američkoj mornarici i član CFR-a.
Arancha González Laya, španjolska diplomatkinja, bila je španjolska ministrica vanjskih
poslova od 2020. do 2021. godine. Članica je ECFR-a.
Jane Harman, američka političarka iz Demokratske stranke, članica je CFR-a i Trilateralne komisije.
Kersti Kaljulaid je estonska ekonomistica i političarka.
Bila je predsjednica Republike Estonije od 2016. do 2021. godine. Članica je ECFR-a.
David Miliband je bivši britanski političar koji je od 2007. do 2010. obnašao dužnost ministra vanjskih
poslova Ujedinjenog Kraljevstva. On je član ECFR-a.
Veza NATO-a s Minhenskom sigurnosnom konferencijom
Jens Stoltenberg, glavni tajnik NATO-a, također redovito prisustvuje Minhenškoj sigurnosnoj konferenciji.
Stoltenberg, koji je također član Bilderberg grupe, ovdje je fotografiran kako drži svoj govor na
Sigurnosnoj konferenciji u Münchenu 2023. godine.
Poštovani gospodo i dame, jasno je vidjeti:
Gotovo svi članovi vodstva Minhenške sigurnosne konferencije imaju veze s Bilderberg grupom, CFR-om i ECFR-om.
Kao što je Kla.TV objasnio u raznim programima, oni su uspostavljeni kao sjenačka vlada od strane obitelji Rockefeller i
njihovih saveznika poput Henryja Kissingera i Georgea Sorosa.
Njihov cilj: provedba Novog svjetskog poretka i uspostava jedinstvene svjetske vlade.
Zato pogledajmo ukratko ove organizacije.
Organizacije koje stoje iza Minhenške sigurnosne konferencije i njihovi interesi
Bilderberg grupa i CFR: Kla.TV je već opširno izvijestio o Bilderberg grupi u
programu: Bilderberg grupa – tajna sjenovita vlada?
Grupa Bilderberg osnovana je na inicijativu Davida Rockefellera.
Strateški plan za osnivanje Bilderberg kluba potekao je iz Vijeća za vanjske odnose, skraćeno CFR.
CFR je privatni američki think tank, osnovan 1921. godine, koji povlači konce kao neka vrsta
sjene vlade u Sjedinjenim Američkim Državama.
Od 18. do 21. svibnja 2023. ponovno je došlo to doba godine: održana je godišnja Bilderberg konferencija.
Svaka osoba koja je prisustvovala Bilderberg konferenciji od tog trenutka nadalje ostaje povezana s Bilderberg grupom.
Nakon svake konferencije, svi sudionici i svi prethodni sudionici primit će transkript sastanka.
Osim toga, od 1963. godine dobivaju prateći objašnjavajući dokument, naime dnevni red Bilderberg kluba.
Europsko vijeće za vanjske odnose: ECFR, europski ogranak CFR-a, prvenstveno je osnovao i financirao George Soros.
Sâm George Soros bio je član Savjetodavnog vijeća, odnosno savjetodavnog odbora
Minhenške sigurnosne konferencije, do 2020. godine.
Uz Davida Rockefellera i Henryja Kissingera, Soros se smatra jednim od globalnih stratega
koji stoje iza uspostave skrivene sjene vlade.
Kla.TV je izvijestio o Georgeu Sorosu i njegovim Zakladama otvorto društvo u programu:
George Soros – Otkrivena mreža globalnog stratega:
OSF je udruga zaklada i nevladinih organizacija koju je 1979. godine osnovao George Soros.
Soros je jedan od velikih globalnih stratega, s ciljem uspostave Novog svjetskog poretka
(poznatog i kao NWO) koji potčinjava nacije.
OSF-om Soros koristi kao alat za financiranje političkih aktivnosti koje služe provedbi ovog Novog svjetskog poretka.
Gdje god se pojavi Soros, za stanovništvo je rezultat destabilizacija, kaos, rat ili
političke promjene koje služe njegovim interesima.
Njegov utjecaj može se vidjeti i u puču na Majdanu u Ukrajini 2013.–2014. i u pokretu izbjeglica od 2015.
Međutim, postoje i konkretni pokazatelji da je Soros bio uključen u sve boje revolucije –
tj. svrgavanje vlada u posljednjih 15 godina.
Ovi se protežu od Georgije do Venezuele i Arapskog proljeća. OSF je aktivan u 120 zemalja diljem svijeta.
George Soros redoviti je sudionik na Minhenškoj sigurnosnoj konferenciji, a posljednji put je sudjelovao na
konferenciji 2023. zajedno sa svojim sinom Alexanderom Sorosom.
Godine 2021. njegov sin pridružio se Savjetodavnom odboru Minhenske sigurnosne konferencije na dvogodišnji mandat.
Alexander Soros je predsjednik Zaklada Otvoreno društvo, koje je osnovao njegov otac. On je član ECFR-a.
Ostali uključeni globalni stratezi
Richard Nathan Haass, predsjednik CFR-a do 2022., također je redoviti sudionik na Minhenškoj sigurnosnoj konferenciji.
Posljednji put je sudjelovao na konferenciji 2023. godine.
Predstavnici Zaklade Rockefeller i Fonda braće Rockefeller – zaklade obitelji Rockefeller – također se svake godine pojavljuju
na popisu sudionika na Minhenškoj sigurnosnoj konferenciji.
Bill Gates nije samo sponzor Minhenjske sigurnosne konferencije, već i sudionik – posljednji put 2017. i 2022. godine.
Gates se iznova pojavljuje kao globalni strateg i provodi istu agendu kao David Rockefeller, Henry Kissinger i George Soros.
Zaključak: Kad sve ovo uzmete u obzir, ne može se poreći da Minenska sigurnosna konferencija ne služi
sigurnosti europskog stanovništva, nego interesima nekolicine globalnih stratega i think tankova.
Može li biti da je, zaobilazeći nacionalne države i volju naroda, postala vojno krilo tajne svjetske vlade koju čine
Bilderberg grupa, CFR i ECFR, ili je čak osnovana u tu svrhu?
Novine Die Linke su 4. veljače 2010. pogođeno napisale:
Minhenška sigurnosna konferencija ostaje skup pod dominacijom industrije oružja i ratnih huškača, na kojem
vodeće svjetske vojne sile raspravljaju o svojim ratovima intervencije i međusobno si pružaju legitimitet.
Pomozite nam razotkriti ove veze i pozadinske informacije tako što ćete podijeliti ovu emisiju i staviti
Minhensku sigurnosnu konferenciju pod globalnu lupu!
Tek kada se razotkriju umovi koji stoje iza ratova, postoji nada za mir!
Zaključujemo citatom ruskog pisca Lava Tolstoja (1828.–1910.):
Kroz povijest nije bilo rata koji vlade nisu smislile, isključivo vlade, bez obzira na interese naroda,
za koje je rat uvijek razoran, čak i kad je uspješan.
Bombe padaju, ljudi umiru
Vičem: Kada će na zemlji biti mir?
Djeca u ratnoj zoni, stoje i plaču
Pitanja: Kada će ovaj rat završiti, mama?
Više ne mogu spavati noću
Jer se zlikovci igraju globalnom moći
Rakete pogađaju sobe
I pitaš se: O, Bože, kako je to moguće?
Ja sam mir za ovaj svijet, čak i ako čitava vojska stoji protiv mene.
Nikada ne bih podigao ruke na tebe, o, na svoj život!
Ja sam mir za ovaj svijet, čak i ako čitava vojska stoji protiv mene.
Jer ti si ja, i Bog živi u tebi. Tvoj život je moj život, Bog je također u meni.
Vojnici, položite oružje. Dosta je umiranja za pogrešne ljude.
Učestalo sjedimo u rovovima.
Činiti dobro, ispravljati nepravde
Koliko još mrtvih drugova? Zar to još uvijek nije dovoljno?
Nijedna duša ne smije umrijeti zbog ove izdaje naroda.
Više ne mogu spavati noću jer zlikovci igraju globalnom moći
Rakete pogađaju sobe
I pitaš se: O, Bože, kako je to moguće?
Ja sam mir za ovaj svijet, čak i ako čitava vojska stoji protiv mene.
Nikada ne bih podigao ruke na tebe, o, na svoj život!
Ja sam mir za ovaj svijet, čak i ako čitava vojska stoji protiv mene.
Jer ti si ja, i Bog živi u tebi. Tvoj život je moj život, Bog je također u meni.
Znaš, ne pribjegavam nasilju.
Jer je u svakodnevnom životu važno stvoriti mir.
Najveća ljubav je voljeti svoje prijatelje.
Treniraj kod kuće, prevladaj podjele
Dok ponovno ne budemo mogli spavati noću (noću)
A zlikovci su rasipali svoju moć.
I djeca ponovno izlaze na ulicu i smiju se
Bože moj, još ću vidjeti ovaj život.
Ja sam mir za ovaj svijet, čak i ako čitava vojska stoji protiv mene.
Nikada ne bih podigao ruke na tebe, o, na svoj život!
Ja sam mir za ovaj svijet, čak i ako čitava vojska stoji protiv mene.
Jer ti si ja, i Bog živi u tebi. Tvoj život je moj život, Bog također u meni.