Dobro je poznato da brojke i statistike nisu za svakoga.
Mnogi ljudi rado prepuštaju prikupljanje i procjenu podataka stručnjacima i vjeruju predstavljenim rezultatima.
Međutim, ovo nije uvijek najbolji način djelovanja.
To je bio slučaj, na primjer, sa podacima o smrtnosti koje je objavila Savezna statistička uprava tokom pandemije koronavirusa.
Svi smo svjedočili kako je Ured objavio značajnu stopu viška smrtnosti nakon izbijanja krize 2020. godine.
Potpomognuto medijima, većini ljudi je bilo jasno: pandemija odnosi žrtve, i svako ko želi da se zaštiti mora se vakcinisati.
Pobudjeni strah je imao efekat!
Međutim, situacija će biti drugačija 2021. i 2022. godine.
Kampanja velikih razmjera je postigla svoj cilj.
Velika većina stanovništva bila je vakcinisana.
Prema službenim izjavama, stoga nije bilo daljnjih nepravilnosti u pogledu stopa smrtnosti.
Međutim, kako je istakao stručnjak za poslovne informacije Marcel Barz, ovo je očita laž.
Citat: "Ono što vidim u sirovim podacima o smrtima je potpuno suprotno od onoga što javnost misli," kaže Barz.
Sa pedantnom pažnjom uporedio je sirove podatke i došao do zapanjujućih zaključaka.
Otkrio je da, suprotno zvaničnim izjavama, nije bilo viška smrtnosti u 2020. godini.
Ne samo da je u naredne dvije godine umrlo alarmantno više ljudi, nego je i zapanjujući broj žena i
muškaraca u srednjim i mlađim dobnim skupinama također umro.
Po prvi put su obrasci smrtnosti također pokazali potpuno netipičan sezonski obrazac.
Marcel Barz otkriva čudne greške koje su vlasti napravile pri rukovanju službenim podacima.
Kako je moguće, pitao se autor, da se javna komunikacija toliko udalji od sirovih podataka?
Pogledajte sada kompilaciju video prezentacije: Mortalitet u sirovim podacima. O ovom videu... Službeni podaci Saveznog zavoda
za statistiku jasno pokazuju da je u Njemačkoj 2021. i 2022. godine bilo hiljade viška smrtnih slučajeva.
Što je još gore, po prvi put, ovaj primjetan porast smrtnosti pogađa i mlađe dobne skupine.
Zašto o ovome ne vidimo, ne čujemo i ne čitamo ništa u medijima? Kakva smrtonosna opasnost je zadesila naše stanovništvo? Koju
ulogu igra Savezni zavod za statistiku u Wiesbadenu? U ovom predavanju pokazat ću službene brojke o smrtnosti i čudne greške
koje naše vlasti prave pri objavljivanju tih brojki. Nama građanima se ne daju iskrene informacije o
smrtnosti. (Marcel Barz (Jüterbog, 20. novembar 2023.))
Moje ime je Marcel Barz, imam 48 godina. Dolazim iz područja Berlina, odnosno, da budem precizniji, iz malog grada Jüterboga.
Ja sam obučeni poslovni IT stručnjak, što znači da se bavim podacima i brojevima.
I zato što uvijek radim stvari tako precizno i sve dvaput provjeravam, stekao sam titulu
računovođe – na koju sam zapravo prilično ponosan.
Dakle, tema je: Smrtni slučajevi u sirovim podacima.
Pod sirovim podacima mislim na neizmijenjene podatke.
Dakle, ne gledam gotove saopštenja za štampu ili grafike, već dobijam pakete podataka koji su što detaljniji i
zatim počinjem sastavljati sažetke i samostalno izrađivati grafike itd. To podrazumijevam pod sirovim podacima.
A kad je riječ o smrtima, pitanje je: jesu li u Njemačkoj umrli mnogi ili malo ljudi?
Dakle, nije riječ samo o broju ljudi, već i o procjeni jesu li ih bilo više nego inače ili manje.
Ništa više – to je pitanje.
Ono što vidim u sirovim podacima o stopama smrtnosti potpuno je suprotno od onoga što javnost vjeruje.
I konkretno, što se tiče smrtnosti u 2020. godini, javno mnijenje je da smo ovdje imali
primjetno povećanje smrtnosti zbog pandemije.
I sam bio uvjeren da će to biti slučaj 2020. godine. I ponašanje ljudi je to odražavalo – i
sam sam se bojao umiranja, bojao sam se virusa.
Ali kad pogledam sirove podatke, vidim upravo suprotno.
Ne samo da ne vidim nikakve anomalije u 2020. godini, već vidim i historijski niske stope smrtnosti u toj godini.
A pitanje je: kako može postojati takva razlika između onoga što podaci pokazuju i onoga što javnost o tome misli?
To je moja tvrdnja.
Ali ću ih detaljno objasniti u svojoj prezentaciji.
Ne samo da je to bio slučaj 2020. godine, već i 2022. godine, što ću sada uzeti kao drugi primjer, to je
ponovo potpuno suprotno od onoga što javnost misli.
Iako javno mnijenje smatra da u broju smrtnih slučajeva više nema anomalija, ponašanje ljudi to odražava: normalnost, više niko ne
govori o broju smrtnih slučajeva, govorimo o Ukrajini, govorimo o Izraelu, postoje
potpuno druga pitanja, Corona je tako zastarjela.
Ali kada pogledam brojke o smrtnosti, sada vidim te anomalije za koje su mnogi vjerovali da su ih vidjeli
2020. godine, i sada ih vidim u podacima o smrtnosti.
I dramatično je što ove abnormalnosti vidim i kod mlađih generacija.
Nikada ranije nisam imao takve obrasce.
Ali sada vidim primjetno povećanje smrtnosti među mlađim generacijama.
I to je zaista dramatično.
Zanimljivo je kada se fokusiramo na sedmičnoj osnovi, što ovaj grafikon prikazuje.
E sad, nisam složio "špagete" jedne na druge, da tako kažem, nego jednu za drugom, od 2011. do 2023. godine, da tako kažem.
Čak sam pogledao i dalje unazad, ali sam to za sada izostavio da bi nešto vidio.
A ova plava zick-zag linija predstavlja stopu smrtnosti, posebno za dobnu grupu od 45 do 50 godina, što je moja dobna grupa.
I vidimo prilično dosljedan obrazac.
Da, probija se na vrhu i na dnu, da tako kažem, ali se ponaša relativno ravnomjerno.
Da, uvijek isti obrazac:
Zimi je malo viši, a ljeti malo pada, pa opet raste sljedeće zime.
A ako bismo ovo produžili ulijevo, uvijek bi rezultiralo ovim uzorkom.
A sada dolazi najgora pandemija svih vremena.
I evo kako to izgleda.
I na prvi pogled kažeš: Zapravo je isto kao i uvijek.
Crna linija je, takoreći, sezonski trend.
I mi nastavljamo naprijed u 2020. godini, baš kao i prethodnih godina.
Čak smo imali i historijski izuzetak na pad, da tako kažemo.
Ali ne vidim nikakav primjetan obrazac.
I sada su tome dodane godine 21 i 22.
I to je obrazac koji nikada prije nije viđen u ovoj dobnoj skupini u svim prethodnim godinama.
Dakle, jasno vidimo da plava linija ostaje znatno iznad crne linije, jedva je probijajući, i da se pojavljuju velika područja.
A to jednostavno znači da je ovdje mnogo mladih ljudi umrlo od neke opasnosti koja postoji
tamo vani, a koja sada treba biti istražena.
Nikada prije nismo vidjeli ovaj nivo smrtnosti u ovoj dobnoj grupi.
Dakle, vrlo jasan signal upozorenja.
Iznenađen sam što se ništa ne dešava, jer ovaj obrazac prije nije postojao. I pokazuje samo u jednom smjeru, naime prema gore.
I želio bih uzeti još jednu dobnu grupu.
Hajde da pogledamo osobe od 50 do 55 godina.
I mi zapravo vidimo istu sliku.
Uvijek slične fluktuacije u stopi smrtnosti.
A sada je pandemija dodatna u mješavinu 2020. godine.
I zapravo vidimo ispodprosječnu stopu smrtnosti u dobnoj skupini od 50 do 55 godina.
Da, druge godine su bile znatno više.
A sada ću vam pokazati godine 2021. i 2022.
I vidimo isto što i u drugoj dobnoj skupini:
Vrlo jasan obrazac koji je znatno iznad sezonskog trenda.
Drugim riječima, ovdje su umrle hiljade ljudi iz mlađih dobnih grupa koji, statistički gledano, još ne bi trebali biti u riziku.
To je vrlo jasan znak upozorenja, a ja o tome ne čujem ništa.
A problem je u tome što, ako gledate samo ukupnu populaciju, ovaj alarmni signal je maskiran smrtima starijih
ljudi, jer su stope smrtnosti tamo jednostavno mnogo više.
Onda ga uopće ne možeš vidjeti.
Morate pogledati stope smrtnosti i pratiti ih na sedmičnoj osnovi, te ih razmotriti po
dobnim skupinama ili manjim dobnim skupinama.
I tada se ovaj signal ne može zanemariti.
A budući da Saveznu statističku upravu radi upravo to – promatra sedmične stope smrtnosti, kao što sam pokazao u
publikaciji – iznenađuje me što se taj signal uzbune ne objavljuje i što se skriva od javnosti.
Sada dolazim do svog zaključka:
Mislim da sam uspio pokazati zašto su stope smrtnosti prikladne za procjenu trendova smrtnosti, jer ih je svima
lako razumjeti i stoga su pogodne za javnu komunikaciju.
Jer imamo osjećaj za to šta procenti znače: 2%, 5% – znamo ih iz svakodnevnog života.
I zato mislim da bismo trebali pogledati stope smrtnosti.
Stope smrtnosti su objektivni podaci, tj. činjenice, da tako kažemo.
Iza toga nema nikakvih proračuna, ni modela, već smo ga ovako izmjerili, ovako smo ga posmatrali.
A stope smrtnosti su dostupne od Saveznog statističkog zavoda.
I samo zato što nisu objavljeni ne znači da ne postoje.
Dakle, trebali bismo zatražiti stope smrtnosti od Saveznog statističkog zavoda.
A razlog zašto je javnost stekla pogrešan dojam o smrtnosti u 2020. godini jednostavno je taj što je Savezni zavod za
statistiku odlučio koristiti netačne brojke za javnu komunikaciju, naime brojke o smrtnosti i stope viška smrtnosti.
Da, mislim da sam to prilično dobro objasnio: stope smrtnosti iskrivljuju sliku kada se populacija mijenja,
tj. kada populacija raste i kada se populacija stari.
A kada je riječ o stopama viška smrtnosti, ako se one izračunavaju korištenjem tako upitne metode kao što je ova medijana, onda
u starenju populacije to također dovodi do uvećanih vrijednosti.
A ako prenosimo samo ove dvije brojke, kao što to radi Savezni zavod za statistiku, onda
nije ni čudo što se stvara takav pogrešan dojam.
Da, i samo to je zapravo skandalozno, da se cijela zemlja dovodi u paniku bez ikakve
osnove, bez ikakvog utemeljenja u sirovim podacima.
Ali to što sada, u 2022. godini, od Saveznog zavoda za statistiku ne čujemo apsolutno ništa o ovom upečatljivom
obrascu među mlađim generacijama, smatram gotovo kriminalnim.
Jer kad ja vidim ove anomalije, onda ih vidi i Savezni zavod za statistiku.
A činjenica da tamo ne možete čuti ništa postavlja mnogo pitanja.
Jer kad bi Savezni zavod za statistiku rekao: "Zdravo, ovdje postoji značajna anomalija!", to bi imalo utjecaja na politiku.
Ne razumijem zašto ne možeš ništa čuti.
Zato što bi rad odnosa s javnošću koji je kancelarija obavljala 2020. godine, da, s konferencijama za štampu i tako
dalje, i sav taj alarmizam, sada imao stvarne osnove u podacima, a mi ne čujemo ništa od Saveznog zavoda za statistiku.
Dakle, ovdje je hitno potrebna pojašnjenja.
I kao što sam rekao, molim vas za podršku da osiguramo da odgovorni budu pozvani na
odgovornost i da vidimo stope smrtnosti mladih.
Pa, time završavam svoje izlaganje.
Hvala vam na pažnji i sve najbolje.
Čuvaj se, Marcel Barz.