Dobro je poznato da brojke i statistike nisu za svakoga.
Mnogi ljudi rado prepuštaju prikupljanje i analizu podataka stručnjacima i vjeruju predstavljenim rezultatima.
Međutim, ovo nije uvijek najbolji način djelovanja.
To je bio slučaj, na primjer, s podacima o smrtnosti koje je objavio Savezni zavod za
statistiku tijekom pandemije koronavirusa.
Svi smo svjedočili kako je Ured objavio značajnu stopu viška smrtnosti nakon izbijanja krize 2020. godine.
Potaknuto medijima, većini je ljudi bilo jasno: pandemija odnosi žrtve i svatko tko se želi zaštititi mora se cijepiti.
Pobudjeni strah je djelovao!
Međutim, situacija će biti drugačija 2021. i 2022. godine.
Kampanja velikih razmjera postigla je svoj cilj.
Velika većina stanovništva bila je cijepljena.
Prema službenim izjavama, stoga nije bilo daljnjih nepravilnosti u pogledu stopa smrtnosti.
Međutim, kako je istaknuo stručnjak za poslovnu informatiku Marcel Barz, ovo je očita laž.
Citat: Ono što vidim u sirovim podacima o smrtima potpuno je suprotno od onoga što javnost misli, kaže Barz.
U mukotrpno detaljnoj analizi usporedio je sirove podatke i došao do zapanjujućih zaključaka.
Otkrio je da, suprotno službenim izjavama, u 2020. godini nije bilo viška smrtnosti.
Ne samo da je u sljedeće dvije godine umrlo alarmantno više ljudi, nego je i zapanjujući broj žena i
muškaraca u srednjim i mlađim dobnim skupinama također umro.
Po prvi put su obrasci smrtnosti također pokazali potpuno netipičan sezonski obrazac.
Marcel Barz otkriva čudne pogreške koje su vlasti napravile pri rukovanju službenim podacima.
Kako je moguće, pitao se autor, da se javna komunikacija toliko udaljava od sirovih podataka?
Pogledajte sada kompilaciju video prezentacije: Umrlost u sirovim podacima O ovom videu... Službeni podaci Saveznog statističkog
ureda jasno pokazuju da je u Njemačkoj 2021. i 2022. godine bilo tisuće viška smrtnih slučajeva. Što je još gore, po prvi
put ovaj neobičan obrazac umrlosti pogađa i mlađe dobne skupine.
Zašto o ovome ne vidimo, ne čujemo i ne čitamo ništa u medijima? Koja je smrtonosna opasnost zadesila naše stanovništvo? Koju
ulogu igra Savezni statistički ured u Wiesbadenu? U ovom predavanju pokazat ću službene brojke o smrtnosti i čudne
pogreške koje naše vlasti prave pri objavljivanju tih brojki. Nama građanima se ne daju iskrene informacije o
smrtnosti. (Marcel Barz (Jüterbog, 20. studenog 2023.))
Zovem se Marcel Barz, imam 48 godina. Dolazim iz područja Berlina, odnosno točnije iz malog grada Jüterboga.
A ja sam obučeni poslovni IT stručnjak, što znači da se bavim podacima i brojevima.
I budući da uvijek radim stvari tako precizno i sve dvaput provjeravam, stekao sam titulu
računovođe – na što sam zapravo prilično ponosan.
Dakle, tema je: Smrtni slučajevi u sirovim podacima.
Pod sirovim podacima mislim na neizmijenjene podatke.
Dakle, ne gledam gotove priopćenja za tisak ili grafike, nego dobivam pakete podataka koji su što detaljniji, a
zatim počinjem sabirati ukupne vrijednosti i sam izrađivati grafike itd. To podrazumijem pod sirovim podacima.
A kad je riječ o smrtima, pitanje je: jesu li u Njemačkoj umrli mnogi ili malo ljudi?
Dakle, nije riječ samo o broju ljudi, nego i o procjeni jesu li ih bilo više nego inače ili manje.
Ništa više – to je pitanje.
Ono što vidim u sirovim podacima o stopama smrtnosti potpuno je suprotno od onoga što javnost vjeruje.
I konkretno, što se tiče smrtnosti u 2020. godini, javno je mnijenje da smo imali primjetan porast smrtnosti zbog pandemije.
I sam bio uvjeren da će to biti slučaj 2020. godine. I ponašanje ljudi to je odražavalo – i
sam sam se bojao umiranja, bojao sam se virusa.
Ali kad pogledam sirove podatke, vidim upravo suprotno.
Ne samo da ne vidim nikakve anomalije u 2020., nego čak vidim i povijesno niske stope smrtnosti u 2020.
I pitanje je: kako može postojati takav raskorak između onoga što podaci pokazuju i onoga što javnost o tome misli?
To je moja tvrdnja.
Ali ću ih detaljno objasniti u svojoj prezentaciji.
Ne samo da je to bio slučaj 2020., već i 2022., što ću sada uzeti kao drugi primjer, to je
ponovno potpuno suprotno od onoga što javnost misli.
Iako javno mnijenje smatra da u broju smrtnih slučajeva više nema nikakvih anomalija, ponašanje ljudi to odražava: normalnost,
nitko više ne govori o broju smrtnih slučajeva, govorimo o Ukrajini, govorimo o Izraelu, postoje
potpuno druga pitanja, Corona je tako zastarjela.
Ali kad pogledam brojke o smrtnosti, sada vidim te anomalije za koje su mnogi vjerovali da su ih
vidjeli 2020., a sada ih vidim u brojkama o smrtnosti.
A dramatično je što te abnormalnosti vidim i kod mlađih generacija.
Nikada ranije nisam imao takve obrasce.
Ali sada vidim primjetno povećanje smrtnosti među mlađim generacijama.
I to je zaista dramatično.
Zanimljivo je kad se fokusiramo na tjednoj razini, što ovaj grafikon prikazuje.
Dakle, nisam te "špagete", takoreći, slao jedne na druge, nego jednu za drugom, od 2011. do 2023., takoreći.
Čak sam pogledao još dalje unatrag, ali sam to zasad izrezao da nešto vidiš.
A ova plava zick-zack linija predstavlja stopu smrtnosti, posebno za dobnu skupinu od
45 do 50 godina, koja je moja dobna skupina.
I vidimo prilično dosljedan obrazac.
Da, probija se na vrhu i na dnu, da tako kažemo, ali se ponaša relativno ravnomjerno.
Da, uvijek isti obrazac:
Zimi je malo viša, a ljeti malo pada, pa opet raste sljedeće zime.
A ako bismo ovo produžili ulijevo, uvijek bi rezultiralo ovim uzorkom.
A sada dolazi najgora pandemija svih vremena.
I evo kako to izgleda.
I na prvi pogled kažeš: Zapravo je isto kao i uvijek.
Crna linija je, takoreći, sezonski trend.
I mi idemo naprijed u 2020. godini baš kao i prethodnih godina.
Čak smo imali i povijesni izuzetak prema dolje, da tako kažemo.
Ali ne vidim nikakav primjetan obrazac.
A sada su tome dodane godine 21 i 22.
I to je obrazac koji se nikada prije nije vidio u ovoj dobnoj skupini u svim godinama prije ovoga.
Dakle, jasno vidimo da plava linija ostaje znatno iznad crne linije, jedva je probijajući, i da se pojavljuju velika područja.
A to jednostavno znači da je ovdje mnogo mladih ljudi umrlo zbog neke opasnosti koja
postoji tamo vani, a koja sada treba biti istražena.
Nikada prije nismo vidjeli ovu razinu smrtnosti u ovoj dobnoj skupini.
Dakle, vrlo jasan signal upozorenja.
Iznenađen sam što se ništa ne događa, jer ovaj obrazac prije nije postojao. I pokazuje samo u jednom smjeru, naime prema gore.
I želio bih uzeti još jednu dobnu skupinu.
Pogledajmo 50- do 55-godišnjake.
I zapravo vidimo istu sliku.
Uvijek slične fluktuacije u stopi smrtnosti.
A sada je pandemija dodatna u mješavinu 2020. godine.
I zapravo vidimo ispodprosječnu stopu smrtnosti u dobnoj skupini od 50 do 55 godina.
Da, u drugim godinama su bile znatno više.
A sada ću vam pokazati godine 2021. i 2022.
I vidimo isto što i u drugoj dobnoj skupini:
Vrlo jasan obrazac koji je znatno iznad sezonskog trenda.
Drugim riječima, ovdje su umrle tisuće ljudi iz mlađih dobnih skupina koji, statistički
gledano, još ne bi trebali biti u opasnosti.
To je vrlo jasan znak upozorenja i ne čujem ništa o tome.
A problem je u tome što, ako gledate samo ukupno stanovništvo, ovaj alarmni signal je maskiran smrtima starijih
ljudi, jer su stope smrtnosti ondje jednostavno mnogo više.
Onda ga uopće ne možeš vidjeti.
Morate pogledati stope smrtnosti, pratiti ih tjedno i analizirati po dobnim skupinama ili manjim dobnim skupinama.
I tada se ovaj signal ne može zanemariti.
A budući da to radi Savezni zavod za statistiku – promatrajući tjedne stope smrtnosti, kao što sam pokazao u
publikaciji – iznenađuje me što se taj signal uzbune ne objavljuje i što se zataškava od javnosti.
Sada dolazim do svog zaključka:
Mislim da sam uspio pokazati zašto su stope smrtnosti prikladne za procjenu smrtnosti, jer ih je svima
lako razumjeti i stoga su pogodne za javnu komunikaciju.
Jer imamo osjećaj što ti postotci znače: 2%, 5% – znamo ih iz svakodnevnog života.
I zato mislim da bismo trebali pogledati stope smrtnosti.
Stope smrtnosti su objektivni podaci, tj. činjenice, da tako kažemo.
Iza toga nema nikakvog izračuna, ni modela, nego smo ga ovako izmjerili, ovako smo ga promatrali.
A stope smrtnosti dostupne su pri Saveznom statističkom uredu.
I samo zato što nisu objavljeni ne znači da ne postoje.
Dakle, trebali bismo zatražiti stope smrtnosti od Saveznog statističkog ureda.
A razlog zašto je javnost stekla lažan dojam o smrtnosti u 2020. godini jednostavno je taj što je Savezni statistički
ured odabrao koristiti netočne brojke za javnu komunikaciju, naime stope smrtnosti i stope viška smrtnosti.
Da, mislim da sam to prilično dobro objasnio: stope smrtnosti iskrivljuju sliku kada se populacija mijenja,
tj. kada populacija raste i kada se populacija stari.
A kada je riječ o stopama viška smrtnosti, ako se one izračunavaju upotrebom tako upitne metode kao što
je ova medijalna metoda, onda u starenju stanovništva to također dovodi do uvećanih vrijednosti.
A ako prenosimo samo ove dvije brojke, kao što to čini Savezni statistički ured, onda
nije ni čudo da se stvara takav pogrešan dojam.
Da, i samo to je zapravo skandalozno, da se cijela zemlja dovodi u stanje panike bez ikakve
osnove, bez ikakvog utemeljenja u sirovim podacima.
Ali to što sada, u 2022. godini, od Saveznog statističkog ureda ne čujemo apsolutno ništa o ovom upečatljivom
obrascu među mlađim generacijama, smatram gotovo kriminalnim.
Jer kad vidim ove anomalije, onda ih vidi i Savezni zavod za statistiku.
A činjenica da tamo ne možete čuti ništa postavlja mnogo pitanja.
Jer kad bi Savezni statistički ured rekao: "Bok, ovdje postoji značajna anomalija!", to bi utjecalo na politiku.
Ne razumijem zašto ne možeš ništa čuti.
Zato što bi rad odnosa s javnošću koji je ured obavio 2020., da, s konferencijama za medije i tako dalje, i sav taj
alarmizam, sada imao stvarnu osnovu u podacima, a mi ne čujemo ništa od Savezne statističke uprave.
Dakle, ovdje je hitno potrebna pojašnjenja.
I kao što sam rekao, molim vas za podršku da se odgovorni pozovu na odgovornost i da vidimo stope smrtnosti među mladima.
Pa, time završavam svoje primjedbe.
Hvala vam na pažnji i želim vam sve najbolje.
Čuvaj se, Marcel Barz.