Mēs visi zinām, ka skaitļi un statistika ne visiem patīk.
Daudzi ir apmierināti, ka aptauju un analīzi var uzticēt ekspertiem un uzticēties iesniegtajiem rezultātiem.
Taču ne vienmēr jums tiek sniegti labi padomi.
Piemēram, attiecībā uz Federālā statistikas biroja publicētajiem mirstības rādītājiem koronavīrusa pandēmijas laikā.
Mēs visi bijām liecinieki tam, kā birojs paziņoja par ievērojamu pārmērīgu mirstību pēc 2020. gada krīzes sākuma.
Lielākajai daļai cilvēku bija skaidrs, ka pandēmija prasa upurus un ka ikvienam, kas vēlas sevi pasargāt, ir jāveic imunizācija.
Radītās bailes bija iedarbīgas!
Tomēr 2021. un 2022. gadā situācija būs atšķirīga.
Plaša mēroga kampaņa bija sasniegusi savu mērķi.
Lielākā daļa iedzīvotāju bija vakcinēti.
Saskaņā ar oficiālajiem ziņojumiem mirstības rādītājos vairs nebija nekādu pārkāpumu.
Tomēr, kā atklāja biznesa informācijas zinātnieks Marsels Barcs, tas ir pilnīgs meli.
Citāts: "Tas, ko es redzu neapstrādātajos datos par nāves gadījumiem, ir pilnīgi
spoguļattēls tam, ko domā sabiedrība," saka Barcs.
Viņš rūpīgi un detalizēti salīdzināja neapstrādātu neapstrādātus datus un ieguva pārsteidzošus rezultātus.
Viņš atklāja, ka pretēji oficiālajiem apgalvojumiem 2020. gadā nebija pārmērīgas mirstības.
Turpmākajos divos gados nomira ne tikai satraucoši daudz cilvēku, bet arī pārsteidzoši daudz
vīriešu un sieviešu vidējā un jaunākā vecumā.
Pirmo reizi arī mirstības rādītāji uzrādīja pilnīgi netipisku gaitu attiecībā pret gadalaikiem, kas līdz šim nebija novērota.
Marsels Barcs (Marcel Barz) parāda dīvainās kļūdas, ko pieļāvušas iestādes, strādājot ar oficiālajiem skaitļiem.
Kā tas var būt, - jautāja autors sev, - ka publiskā komunikācija tik ļoti atšķiras no sākotnējiem datiem?
Tagad skatiet videoprezentācijas kopsavilkumu: Mirstības līmenis neapstrādātajos datos Par šo videoklipu... Federālā statistikas
biroja oficiālie dati neapšaubāmi liecina, ka mirušo bija tūkstošiem par daudz. pārāk daudz mirušo Vācijā 2021.
un 2022. gadā. Vēl sliktāk ir tas, ka pirmo reizi uzkrītošais mirstības līmenis skar arī jaunākās vecuma grupas.
Kāpēc mēs par to neredzam, nedzirdam un nelasām plašsaziņas līdzekļos? Kādas nāvējošas briesmas ir piemeklējušas mūsu
iedzīvotājus? Kāda loma ir Federālajam statistikas birojam Vīsbādenē? Šajā prezentācijā es parādīšu oficiālos mirstības
rādītājus un dīvainos nāves gadījumus. kļūdas, ko mūsu iestādes pieļauj, publicējot šos skaitļus. Mēs, iedzīvotāji,
neesam godīgi informēti par mirstības rādītājiem. (Marsels Barcs (Jüterbog, 2023. gada 20. novembris))
Mani sauc Marcel Barz, man ir 48 gadi. Es nāku no no Berlīnes apgabala, precīzāk, no mazpilsētas Juterbogas.
Un es esmu kvalificēts biznesa IT speciālists, tas nozīmē, ka es strādāju ar datiem un skaitļiem.
Un, tā kā es to vienmēr daru tik precīzi un vēlreiz veicu matemātiskos aprēķinus, esmu izpelnījies
pupiņu skaitītāja titulu - bet es ar to lepojos.
Tātad tēmai jābūt šādai: nāves process neapstrādātajos datos.
Ar neapstrādātiem datiem es domāju neizmainītus datus.
Tāpēc es neņemu gatavus paziņojumus presei vai grafikas, bet gan iegūstu datu paketes, cik vien smalkas tās var
iegūt, un tad sāku aprēķināt kopsummas, veidot grafikas utt. pats. Tā es domāju neapstrādātus datus.
Runājot par nāves gadījumiem, jautājums ir šāds: vai Vācijā ir miruši daudz vai maz cilvēku?
Tātad tas ir ne tikai cilvēku skaits, bet arī novērtējums, vai to bija vairāk vai mazāk nekā parasti.
Nekas vairāk - tāds ir jautājums.
Tas, ko es redzu neapstrādātajos mirstības datos, ir pilnīgi pretēji tam, ko domā sabiedrība.
Un, runājot konkrēti, t.i., par mirstības līmeni 2020. gadā, sabiedrības viedoklis ir tāds, ka
pandēmijas dēļ mums šeit bija pārsteidzošs mirstības līmenis.
Un es pats biju pārliecināts, ka tā tas būs 2020. gadā. cilvēku uzvedība - es pats baidījos no nāves, baidījos no vīrusa.
Taču, aplūkojot neapstrādātos datus, es redzu tieši pretējo.
2020. gadā es ne tikai neredzu nekādas anomālijas, bet pat redzu. pat vēsturiski zemāko nāves gadījumu skaitu 2020. gadā.
Un jautājums ir šāds: kā var būt tik liela atšķirība starp to, kas redzams datos. datiem un to, ko par to domā sabiedrība?
Tas ir mans apgalvojums.
Bet es to arī paskaidrošu sīkāk tagad prezentācijā.
Tā tas bija ne tikai 2020. gadā, bet arī 2022. gadā - un to es ņemšu kā otru piemēru.
piemēru, ir tieši otrādi, nekā sabiedrība domā.
Lai gan sabiedrībā valda uzskats, ka nāves gadījumu skaita ziņā vairs nav nekādu noviržu, un cilvēku uzvedība attiecīgi
ir tāda pati: Mēs runājam par Ukrainu, mēs runājam par Izraēlu, ir pavisam citas tēmas, korona ir tik vakar.
Taču, aplūkojot mirstības rādītājus, es tagad redzu šīs anomālijas, ko daudzi domāja, ka redzēs
2020. gadā, es tagad redzu mirstības rādītājos.
Dramatiskākais ir tas, ka šīs anomālijas novēroju arī jaunākajās vecuma grupās.
Man nekad iepriekš nav bijuši šādi modeļi.
Taču tagad es redzu, ka ievērojami pieaug nāves gadījumu skaits jaunākajās vecuma grupās.
Un tas ir patiešām dramatiski.
Interesanti ir tas, ka, ja mēs tagad pietuvināsim nedēļas līmenī, un šis ir grafiks.
Tagad es neesmu licis šos "spageti", tā sakot, vienu uz otra, bet gan vienu pēc otra, no 2011. līdz 2023. gadam, tā sakot.
Un es paskatījos vēl tālāk atpakaļ, bet es to vispirms nogriezu, lai jūs varētu kaut ko redzēt.
Un šī zilā līkloču līnija tagad ir mirstības līmenis un tikai 45 līdz 50 gadu vecuma grupā, t.i., manā vecuma grupā.
Un mēs redzam diezgan pastāvīgu tendenci.
Jā, dažreiz tas izlaužas augšpusē, bet dažreiz apakšpusē. bet uzvedība ir relatīvi vienmērīga.
Jā, vienmēr tas pats modelis:
Ziemā tas ir nedaudz augstāks, bet vasarā tas nedaudz samazinās. tad atkal nedaudz
samazinās, bet nākamajā ziemā atkal palielinās.
Un, ja mēs to paplašinātu pa kreisi, vienmēr rastos šāds modelis.
Un tagad sākas visu laiku ļaunākā pandēmija.
Tas izskatās šādi.
Un pirmajā mirklī jūs teiksiet: patiesībā tas ir tas pats, kas vienmēr.
Melnā līnija ir, tā sakot, sezonālā tendence.
Un 2020. gadā mēs virzāmies tajā pašā virzienā kā iepriekšējos gados.
Mums bija pat viens novirziens uz leju, kas, tā sakot, ir vēsturisks rādītājs.
Taču es neredzu uzkrītošu tendenci.
Tagad ir pievienoti 21. un 22. gads.
Un tas ir modelis, kas šajā vecuma grupā nekad iepriekš nav novērots.
Tātad mēs skaidri redzam, ka zilā līnija joprojām ir daudz augstāk par melno līniju, tikko
iespiežas melnajā līnijā un veidojas lieli laukumi.
Un tas vienkārši nozīmē, ka daudzi jauni cilvēki šeit ir miruši no kaut kādas briesmas, kas tagad ir jāizmeklē.
Šāds mirstības līmenis šajā vecuma grupā vēl nekad nav bijis.
Citiem vārdiem sakot, ļoti skaidrs trauksmes signāls.
Un es esmu pārsteigts, ka nekas nenotiek, jo iepriekš šāda modeļa nebija. nekad agrāk nepastāvēja. Un
tas norāda tikai vienā virzienā, proti, uz augšu.
Ļaujiet man apskatīt vēl vienu vecuma grupu.
Aplūkosim 50-55 gadus vecus cilvēkus.
Un patiesībā mēs redzam to pašu ainu.
Vienmēr līdzīgi mirstības rādītāju lēcieni.
Un tagad nāk pandēmija, 2020. gads.
Un patiesībā mēs redzam zem vidējā līmeņa mirstības līmeni 50 līdz 55 gadu vecuma grupā.
Jā, citi gadi bija daudz labāki.
Un tagad es rādu 2021. un 2022. gadu.
Un mēs redzam to pašu, ko citās vecuma grupās:
Ļoti skaidrs modelis, kas ievērojami pārsniedz sezonālo tendenci.
Citiem vārdiem sakot, tūkstošiem cilvēku šeit ir miruši jauniešu vecumā. jauniešu vecuma grupās, kuriem,
statistiski raugoties, vēl nevajadzētu būt mirušiem.
Tas ir ļoti skaidrs trauksmes signāls un es par to neko nedzirdu.
Problēma ir tā, ka, ja aplūko tikai kopējo iedzīvotāju skaitu, tad šis trauksmes signāls ir. maskē vecāka
gadagājuma cilvēku nāves gadījumi, jo mirstības rādītāji tajos vienkārši ir daudz augstāki.
Tad jūs to nemaz neredzēsiet.
Ir jāaplūko mirstības rādītāji, un tie ir jāaplūko nedēļu pa nedēļām, un tie ir
jāaplūko pa vecuma grupām vai mazām vecuma grupām.
Un tad šo signālu nevar neievērot.
Un tā kā Federālais statistikas birojs to dara, aplūkojot mirstības rādītājus pa nedēļām, kā es parādīju
publikācijā. - Es esmu pārsteigts, ka šis trauksmes signāls netiek publiskots un ka tas tiek slēpts no sabiedrības.
Tagad es nonāku pie secinājuma:
Es domāju, ka man ir izdevies parādīt, kāpēc mirstības rādītāji ir piemēroti, lai novērtētu mirstības līmeni, jo tie
ir. tāpēc, ka tie ir viegli saprotami ikvienam un tāpēc ir ļoti labi piemēroti sabiedrības informēšanai.
Tāpēc, ka mums ir priekšstats par to, ko nozīmē procentuālais īpatsvars. Mēs zinām, ko nozīmē
procenti: 2%, 5%, mēs to zinām no ikdienas dzīves.
Tāpēc, manuprāt, mums vajadzētu pievērst uzmanību mirstības rādītājiem.
Mirstības rādītāji ir objektīvi dati, tā sakot, tie ir fakti.
Aiz tā nav nekādu aprēķinu, aiz tā nav nekāda modeļa, bet tā mēs to izmērījām, tā mēs to novērojām.
Un mirstības rādītāji ir pieejami Federālajā statistikas birojā.
Un tas, ka tie nav publicēti, nenozīmē, ka to nav.
Tāpēc mums vajadzētu pieprasīt mirstības rādītājus no Federālā statistikas biroja.
Un iemesls, kāpēc sabiedrībai bija nepareizs priekšstats par mirstības līmeni 2020. gadā, ir vienkārši tas, ka Federālais
statistikas birojs izvēlējās nepareizus galvenos skaitļus sabiedrībai. Federālais statistikas birojs izvēlējās
nepareizus galvenos skaitļus sabiedrības informēšanai, proti, mirstības rādītājus un pārmērīgas mirstības rādītājus.
Jā, es domāju, ka diezgan labi paskaidroju, ka mirstības rādītāji izkropļo ainu, kad mainās iedzīvotāju skaits, t.i., kad
iedzīvotāju skaits pieaug. iedzīvotāju skaita izmaiņas, t. i., kad iedzīvotāju skaits palielinās un kad iedzīvotāji noveco.
Un, ja pārmērīgas mirstības vērtības aprēķina, izmantojot tādu apšaubāmu metodi kā mediānas metode, tad arī
tās novecojošai sabiedrībai rada paaugstinātas vērtības.
Un, ja mēs vienmēr paziņojam tikai šos divus galvenos skaitļus, kā to dara Federālais statistikas
birojs, tad nav brīnums, ka tiek radīts maldīgs iespaids.
Jā, un jau tas vien ir skandāls, ka visa valsts panika bez jebkāda pamata, bez jebkādas pamatotības izejas datos.
Taču 2022. gadā mēs piedzīvojam to, ka no Federālā statistikas biroja vispār nedzirdam šo uzkrītošo modeli. kohortu vispār no
Federālā statistikas biroja, manuprāt, tas ir gandrīz noziedzīgi.
Jo, kad es šeit redzu šīs anomālijas, tās redz arī Federālais statistikas birojs.
Un ka jūs neko nedzirdat, tas rada daudz jautājumu.
Jo, ja Federālais statistikas birojs teiktu: Ja kāds no uzkrītoša anomālija, tad tam būtu ietekme uz politiku.
Es nesaprotu, kāpēc jūs neko nedzirdat.
Jo sabiedrisko attiecību darbs, ko birojs veica 2020. gadā, jā, ar presi, konferencēm un tā tālāk, un viss šis
satraukums. visam šim satraukumam tagad būtu reāls pamats datos, un jūs neko nedzirdat no Federālā statistikas biroja.
Tāpēc šajā jautājumā ir steidzami nepieciešami skaidrojumi.
Un, kā jau es teicu, es vēlos lūgt atbalstu, lai nodrošinātu, ka atbildīgie tiek saukti pie
atbildības un ka mēs redzam jauniešu mirstības rādītājus.
Ar to es noslēdzu savas piezīmes.
Paldies par jūsu uzmanību un novēlu jums visu to labāko.
Dariet to labi, Jūsu, Marsels Barcs.