На 28-ата Конференция на ООН по въпросите на изменението на климата, която ще се проведе от 30 ноември до 13 декември 2023 г.
в Дубай, за първи път беше определен курсът за по-голямо отчитане на хранителния сектор и
селското стопанство при опазването на климата.
Повече от 130 държави подписаха декларация, в която се посочва, че емисиите от селскостопанския сектор
също трябва да бъдат включени в целите за климата.
Това се отнася най-вече за животновъдството.
В края на 2023 г. СЗО призова световните правителства да предприемат действия срещу земеделието и производството на храни!
Според генералния директор на СЗО д-р Тедрос нашата хранителна система вреди на здравето на хората и на
планетата и допринася за 30% от парниковите газове. Затова е необходимо да се направи реорганизация.
Тъй като животновъдството в частност се смята за особено вредно за климата, Тедрос призова правителствените
ръководители по света да ограничат сериозно консумацията на месо и млечни продукти в своите страни!
Вместо това диетата трябва да бъде заменена с растителни продукти и лабораторно отгледани ястия, като
например лабораторно отгледано месо и храни от насекоми.
Цялото това начинание се прокарва, въпреки че е известно, че американският учен д-р Франк Митлохнер, професор и експерт по
качеството на въздуха в Калифорнийския университет, както и научни изследвания на Оксфордския университет и др., са
доказали, че метанът от животновъдството остава във вечен цикъл.
Ето защо аргументът, че животновъдството трябва да се намали, за да се противодейства на
изменението на климата, е напълно неоснователен.
В него се пренебрегва и фактът, че 650 учени от цял свят заеха ясна позиция по отношение на
животновъдството в така наречената Дъблинска декларация през 2022 г. въз основа на 1000 научни труда.
Те стигнаха до заключението, че животновъдството играе ключова роля в една устойчива хранителна система.
Тя е твърде ценна за обществото, за да бъде жертва на фанатизъм.
Въпреки това тези изключително важни гласове явно не се чуват, камо ли да се вземат
предвид при вземането на такива важни решения.
Животновъдството е основният източник на доходи за много фермери. Това означава, че в дългосрочен план планираната
промяна в начина на хранене не е нищо друго освен унищожаване на земеделието, каквото го познаваме днес.
Ернст Волф, известният финансов и икономически експерт, разкрива в следващото предаване, че планът е точно такъв.
От думите му става ясно, че зад това отново стоят големите пари, които сега атакуват селското стопанство чрез
ООН, СЗО и правителствата, които се съобразяват с тях.
Тук не става дума за спасяване на планетата или околната среда.
Не става дума само за гигантски печалби за няколко свръхбогати хора, а за много повече!
Хенри Кисинджър обобщава стратегията на глобалния стратег Дейвид Рокфелер по следния начин:
"Ако контролираш петрола, контролираш цели нации; ако контролираш храната, контролираш хората;
ако контролираш парите, контролираш целия свят."
Ако все повече храни се произвеждат във фабрики, а не от фермери, тогава втората цел на
Рокфелер е постижима за глобалните стратези.
Става дума за контролиране на всички нас чрез храната, и то не само за сметка на стотици хиляди фермери,
които са лишени от препитание. Става дума за нашето бъдеще!
Здравейте - тук е Ernst Wolff.
В момента преживяваме глобални сътресения с исторически мащаб във финансовата система, в света на труда и в селското стопанство.
Понастоящем повече от 130 централни банки във финансовата система работят по въвеждането на цифрови пари на централните банки.
В обозримо бъдеще всички ще имаме само една сметка, и то в централната банка.
В света на труда сме изправени пред потенциално още по-голяма промяна поради развитието на изкуствения интелект.
Алгоритми и работни роботи, управлявани от изкуствен интелект дронове и 3D принтери ще поемат безброй задачи във
всички отрасли, които досега са били изпълнявани от хора.
Най-драматичното въздействие обаче е върху селското стопанство.
Технологичният прогрес разкрива възможности, които доскоро съществуваха само в научнофантастичните романи.
Две тенденции ще заемат централно място: вертикалното земеделие и месото, отгледано в лаборатория.
При вертикалното земеделие растенията вече не се отглеждат на открито, а в затворени халета или контейнери.
Те се подреждат на рафтове и се облъчват с изкуствена светлина.
Влажността, топлината и вентилацията се контролират от компютри.
Корените на растенията растат върху пенопластови плочи в контейнери или тръби, през
които тече обогатена с хранителни вещества вода.
Целият процес се извършва при абсолютно стерилни условия.
Растенията не влизат в контакт със слънцето, почвата, дъжда или вятъра, както и с насекоми, микроби или бактерии.
Дори ритъмът на дневната светлина се контролира изкуствено, за да се оптимизира реколтата.
Втората тенденция е свързана с изкуственото месо, произведено в лаборатория с помощта на клетъчни култури.
Това месо става известно на обществеността през август 2013 г., когато в университета в Маастрихт е
представен първият хамбургер, отгледан от клетки.
По онова време производството му все още струва повече от 250 000 евро.
Сега производствените разходи са около 10 долара за хамбургер и тенденцията е към намаляване.
Това означава, че в обозримо бъдеще лабораторно отглежданото месо скоро ще може да се конкурира с
истинското месо на пазара и дори да го подбие по цена.
Изкуственото отглеждане на растения и изкуственото производство на месо привличат големи инвеститори от цял
свят, които смятат, че тук ще се развие бизнес за милиарди долари. И не без основателна причина.
При вертикалното земеделие вече не са необходими ниви, земеделски машини и почти никакъв персонал. Спестявате вода, инсектициди и
пестициди, независими сте от климатичните условия, а ако разположите фабриките или контейнерите в близост до
градските центрове, можете да се откажете от голяма част от логистиката. Единствените допълнителни разходи са за енергия.
Ето защо със сигурност не е случайно, че най-голямата досега фабрика от този тип беше открита миналата
година в Дубай, където енергията струва много малко.
Що се отнася до лабораторно отглежданото месо, икономиите са още по-големи.
Вече не се нуждаете от животни, фураж, пасища, ветеринарни лекари, превозвачи на животни
или кланици и спестявате много от персонал.
Освен това спестявате най-скъпото нещо от всички, а именно време.
Докато на един бик за угояване са необходими 18-20 месеца, докато стане готов за клане, на лабораторното месо са необходими само
три до осем седмици, преди да бъде продадено готово за опаковане.
Бъдещата визия на големите инвеститори, сред които са мениджъри на активи като BlackRock, Vanguard и State Street,
както и свръхбогати хора като Бил Гейтс, основател на Google.
Сергей Брин или Ричард Брансън, изглежда по следния начин:
В един момент ще има глобална мрежа от 3D принтери, които ще произвеждат това месо.
След това тези 3D принтери се използват от лицензополучатели, които трябва да плащат такса на
лицензодателите за всяко парче лабораторно месо.
Затова не е чудно, че през последните години стотици милиони са насочени към разработването на изкуствени меса и растения.
Само през 2021 г. стойността на месото, отгледано в лаборатория, е 1,9 милиарда долара. И политиците следват примера им.
Преди малко повече от три месеца например ЕС отпусна 1,8 милиона евро за по-нататъшни изследвания на възможното
намаляване на разходите за производство на култивирано месо.
Тя също така току-що стартира първата процедура за разрешаване на лабораторно месо.
Нищо от това не предвещава нищо добро за селското стопанство.
Ако тези две тенденции надделеят, това ще бъде нищо повече и нищо по-малко от края на земеделието, каквото го познаваме.
Но - и тук става решаващо - всичко това може да проработи само ако хората се включат.
Това е така, ако мнозинството от потребителите приемат изкуствените зеленчуци и месо.
Но случаят не е такъв, поне в момента. И така, какво да правим? Много просто.
Вземете идеологията за изменението на климата и предстоящия апокалипсис, изплашете хората и им представете изкуствените
зеленчуци и месо като решение поради ниската им консумация на вода, ниските емисии на метан и намаляването на емисиите на CO₂.
Точно в такава ситуация се намираме в момента.
Всички ние сме подложени на огромен натиск от страна на медиите, политиците и учените чрез постоянни ужасяващи истории за климата,
за да приемем тази структурна промяна в селското стопанство като предполагаемото спасение на света от изменението на климата.
Колко абсурдно е всичко това, показва, наред с други неща, фактът, че следните компании са част от алианса на компаниите,
основани на Световния икономически форум, които обединиха усилията си като глобални лидери в областта на климата:
Allianz, AXA, Bank of America, Barclays, Deutsche Bank и Mastercard. Освен това
Carlsberg, Coca-Cola, Nestlé, Syngenta и Unilever.
Точно както фармацевтичните гиганти AstraZeneca, Novartis и, на всичкото отгоре, производителят на глифозат Bayer.
Наистина е крайно време да осъзнаем каква игра се играе тук.
Не става дума нито за спасяване на планетата, нито за подобряване на околната среда, което всъщност е крайно необходимо.
Всичко е свързано с печалба в полза на едно малко малцинство.
И то не само за сметка на стотици хиляди земеделски стопани, които са лишени от препитание, но и за сметка на бъдещето и качеството
на живот на нас, нашите деца и всички бъдещи поколения.