Na 28. konferenciji UN-a o klimatskim promjenama, održanoj u Dubaiju od 30. novembra do 13. decembra 2023. godine,
prvi put je usmjerenost postavljena na to da se sektoru hrane i poljoprivredi posveti veća pažnja u zaštiti klime.
Više od 130 zemalja potpisalo je deklaraciju kojom se navodi da emisije iz poljoprivrednog sektora sada
također trebaju biti uključene u klimatske ciljeve.
Ovo se prije svega odnosi na stočarstvo.
Krajem 2023. godine, WHO je pozvao vlade širom svijeta da poduzmu mjere protiv poljoprivrede i proizvodnje hrane!
Prema riječima generalnog direktora Svjetske zdravstvene organizacije dr. Tedrosa, naš prehrambeni sistem
šteti zdravlju ljudi i planete i doprinosi 30% stakleničkih plinova. Zato je transformacija neophodna.
Budući da se stočarstvo posebno smatra izuzetno štetnim za klimu, Tedros je pozvao svjetske lidere da strogo ograniče
konzumaciju mesa i mliječnih proizvoda u svojim zemljama!
Umjesto toga, ishrana bi trebala biti preusmjerena na biljne proizvode i laboratorijski uzgojene "obroke", poput
laboratorijski uzgojenog mesa i hrane na bazi insekata.
Cijela stvar se gura naprijed iako je poznato da su, između ostalih, američki naučnik dr Frank Mitloehner, profesor i
stručnjak za kvalitet zraka na Univerzitetu Kalifornije, kao i naučne studije Univerziteta u Oxfordu,
dokazali da metan iz stočarstva ostaje u vječnom ciklusu.
Ovo potpuno poništava argument da stočarstvo mora biti smanjeno kako bi se borilo protiv klimatskih promjena.
Također zanemaruje činjenicu da su u takozvanoj "Deklaraciji iz Dublina" 2022. godine 650 naučnika iz cijelog svijeta
zauzeli jasan stav o stočarstvu, na osnovu 1.000 naučnih radova.
Zaključili su da stočarstvo igra ključnu ulogu u održivom prehrambenom sistemu.
Ona je društvu daleko previše vrijedna da bi joj se dopustilo da postane žrtva fanatizma.
Međutim, ovi izuzetno važni glasovi očito se ne čuju, a kamoli da se uzmu u obzir pri donošenju tako sudbonosnih odluka.
Stočarstvo je glavni izvor prihoda za mnoge poljoprivrednike. Shodno tome, dugoročno planirana promjena
prehrane na kraju će dovesti ništa manje nego do uništenja poljoprivrede kakvu danas poznajemo.
Ernst Wolff, poznati finansijski i ekonomski stručnjak, otkriva u sljedećem programu da je upravo to plan.
Njegove izjave jasno pokazuju da veliki novac ponovo stoji iza ovoga, sada napadajući
poljoprivredu putem UN-a, SZO-a i vlada koje su im podložne.
Ovo nije o spašavanju planeta ili okoliša.
Nije riječ samo o ogromnim profitima za nekoliko superbogatih pojedinaca, već o mnogo više od toga!
Henry Kissinger je sažeo strategiju globalnog stratega Davida Rockefellera na sljedeći način:
Ako kontroliraš naftu, kontroliraš cijele nacije; ako kontroliraš hranu, kontroliraš ljude;
ako kontroliraš novac, kontroliraš cijeli svijet.
Ako se hrana sve više proizvodi u fabrikama umjesto kod poljoprivrednika, Rockefellerov drugi
cilj bit će na dohvat ruke globalnim stratezima.
Radi se o kontroli nas svih putem hrane, i ne samo na štetu stotina hiljada poljoprivrednika kojima se
oduzima izvor prihoda. Radi se o našoj budućnosti!
youtube.com/watch?v=_zxXdSRF8Mk] Zdravo – ovdje Ernst Wolff.
Trenutno doživljavamo globalni prevrat historijskih razmjera u finansijskom sistemu, svijetu rada i poljoprivredi.
Više od 130 centralnih banaka trenutno radi na uvođenju digitalnog novca centralne banke u finansijski sistem.
U doglednoj budućnosti svi ćemo imati samo jedan račun, i to kod centralne banke.
U svijetu rada suočavamo se s potencijalno još većim promjenama zbog razvoja umjetne inteligencije.
Algoritmi i industrijski roboti, dronovi pod kontrolom umjetne inteligencije i 3D štampači preuzet će bezbroj
zadataka u svim industrijama koje su do sada obavljali ljudi.
Međutim, najdrastičniji efekti su na poljoprivredu.
Tehnološki napredak otvara mogućnosti koje su do nedavno postojale samo u naučnofantastičnim romanima.
Dva trenda posebno zauzimaju središnje mjesto: vertikalna poljoprivreda i meso uzgojeno u laboratoriju.
U vertikalnoj poljoprivredi biljke se više ne uzgajaju na otvorenom, već u zatvorenim halama ili posudama.
Složeni su na policama i osvijetljeni umjetnim svjetlom.
Vlažnost, toplota i ventilacija se kontroliraju računarima.
Korijeni biljaka rastu na pjenastim pločama u posudama ili cijevima kroz koje teče hranjiva voda.
Cijeli proces se odvija pod potpuno sterilnim uslovima.
Biljke ne dolaze u kontakt sa suncem, zemljom, kišom ili vjetrom, niti sa insektima, klicama ili bakterijama.
Čak je i dnevni ritam umjetno kontroliran kako bi se optimizirao urod.
Drugi trend se odnosi na umjetno meso proizvedeno iz ćelijskih kultura u laboratorijima.
Ovo meso je postalo poznato javnosti u avgustu 2013. godine, kada je prvi hamburger uzgojen u ćelijskoj
kulturi predstavljen na Univerzitetu u Maastrichtu.
U to vrijeme, proizvodnja je koštala više od 250.000 eura.
Troškovi proizvodnje sada su oko 10 dolara po hamburgeru i padaju.
To znači da će meso uzgojeno u laboratoriji uskoro konkurisati pravom mesu na tržištu i da će ga
čak moći nadmašiti cijenom u doglednoj budućnosti.
I umjetna kultura biljaka i umjetna proizvodnja mesa privukli su velike investitore iz cijelog svijeta, koji
ovdje osjećaju poslovnu priliku vrijednu milijardu funti. I to ne bez dobrog razloga.
Vertikalna poljoprivreda eliminiše potrebu za poljima, poljoprivrednim mašinama i gotovo da nema potrebe za osobljem.
Štedi vodu, insekticide i pesticide, nije zavisna od vremenskih uslova i, ako se fabrike ili kontejneri nalaze u
blizini naseljenih područja, može se odreći velikog dijela logistike. Jedini dodatni trošak je energija.
Stoga zasigurno nije slučajnost da je prošle godine u Dubaiju otvorena najveća tvornica ove vrste do
sada, gdje je energija poznata kao gotovo besplatna.
Što se tiče mesa uzgojenog u laboratoriju, uštede su još značajnije.
Vi više ne trebate životinje, hranu, pašnjake, veterinare, prevoznike životinja, klaonice, i uveliko štedite na osoblju.
Štaviše, štedite najvrjedniju robu od svih: vrijeme.
Dok tovljeni bik treba 18 do 20 mjeseci da dostigne težinu za klanje, meso uzgojeno u laboratoriju treba samo tri do
osam sedmica prije nego što je spremno za pakovanje i prodaju.
Vizija budućnosti velikih investitora, uključujući upravitelje imovine kao što su BlackRock, Vanguard i
State Street, kao i izuzetno bogatih pojedinaca kao što su Bill Gates, osnivač Googlea
Sergey Brin ili Richard Branson izgledaju otprilike ovako:
U nekom trenutku postojat će globalna mreža 3D štampača koji proizvode ovo meso.
Ove 3D štampače potom koriste nosioci licence, koji moraju platiti naknadu davaocima licence
za svaki komad mesa uzgojenog u laboratoriju.
Nije ni čudo što su posljednjih godina stotine miliona uložene u razvoj umjetnog mesa i umjetnih biljaka.
Samo u 2021. godini, meso uzgojeno u laboratoriju činilo je 1,9 milijardi dolara. A političari slijede primjer.
Prije nešto više od tri mjeseca, na primjer, EU je osigurala 1,8 miliona eura za daljnja istraživanja
mogućih smanjenja troškova u proizvodnji uzgojenog mesa.
Osim toga, upravo je pokrenuo prvi proces odobrenja za meso uzgojeno u laboratoriju.
Ništa od ovoga ne obećava dobro za poljoprivredu.
Ako ova dva trenda prevladaju, to bi značilo ništa manje nego kraj poljoprivrede kakvu poznajemo.
Ali – i ovo je ključno – sve to može funkcionirati samo ako ljudi učestvuju.
To jest, ako većina potrošača prihvati umjetno povrće i umjetno meso.
Međutim, to nije slučaj, barem ne trenutno. Pa šta se može učiniti? Prilično je jednostavno.
Uzmite ideologiju klimatskih promjena i nadolazeću vremensku apokalipsu koja prijeti svima nama, usađujte ljudima strah i
teror i ponudite im umjetno povrće i umjetno meso kao rješenje zbog njihove niske potrošnje
vode, niskih emisija metana i smanjenja emisija CO₂.
To je upravo situacija u kojoj se trenutno nalazimo.
Svi smo pod ogromnim pritiskom medija, političara i naučnika, koji nas neprestano zasipaju horor pričama o klimi,
da prihvatimo ovu strukturu promjenu u poljoprivredi kao navodno spasenje svijeta od klimatskih promjena.
Absurdnost cijele situacije također je dokazana činjenicom da savez korporacija osnovan na Svjetskom
ekonomskom forumu, koje su se globalno udružile kao klimatski lideri, uključuje sljedeće kompanije:
Allianz, AXA, Bank of America, Barclays, Deutsche Bank i Mastercard. Plus
Carlsberg, Coca-Cola, Nestlé, Syngenta i Unilever.
Kao i farmaceutski giganti AstraZeneca, Novartis i, da sve bude još gore, proizvođač glifosata Bayer.
Zaista je krajnje vrijeme da se shvati koja se ovdje igra igra.
Ne radi se ni o spašavanju planeta ni o poboljšanju okoliša, što je zapravo hitno potrebno.
Radi se o profitu na štetu male manjine.
A ovo je na štetu ne samo stotina hiljada poljoprivrednika kojima se oduzima izvor prihoda, već i na štetu budućnosti i
kvaliteta života nas, naše djece i svih budućih generacija.