Na 28. konferenci OSN o změně klimatu, která se konala od 30. listopadu do 13. prosince 2023 v Dubaji, byl
poprvé stanoven směr, který by měl více zohlednit potravinářský sektor a zemědělství při ochraně klimatu.
Více než 130 zemí podepsalo prohlášení, že emise ze zemědělského sektoru by nyní měly být také zahrnuty do klimatických cílů.
To se týká především chovu hospodářských zvířat.
Na konci roku 2023 pak WHO vyzvala světové vlády, aby přijaly opatření proti zemědělství a produkci potravin!
Podle generálního ředitele WHO Dr. Tedrose náš potravinový systém poškozuje zdraví lidí i planety a přispívá k produkci 30
% skleníkových plynů. Je proto nezbytné provést reorganizaci.
Vzhledem k tomu, že zejména chov zvířat je považován za zvlášť škodlivý pro klima, vyzval Tedros hlavy světových vlád, aby ve
svých zemích přísně omezily spotřebu masa a mléčných výrobků!
Místo toho se má přejít na rostlinné produkty a laboratorně pěstované pokrmy, jako je
laboratorně pěstované maso a potraviny z hmyzu.
Celá věc se prosazuje, přestože je známo, že americký vědec Dr. Frank Mitloehner, profesor a odborník na kvalitu ovzduší na
Kalifornské univerzitě, a vědecké studie Oxfordské univerzity mimo jiné prokázaly, že metan z chovu
hospodářských zvířat zůstává ve věčném koloběhu.
Argument, že v zájmu boje proti změně klimatu je třeba omezit chov zvířat, je proto zcela neopodstatněný.
Ignoruje také skutečnost, že 650 vědců z celého světa zaujalo v roce 2022 na základě 1 000 vědeckých prací jasné stanovisko
k chovu hospodářských zvířat v tzv. dublinské deklaraci.
Došli k závěru, že chov hospodářských zvířat hraje klíčovou roli v udržitelném potravinovém systému.
Je pro společnost příliš cenná na to, aby se stala obětí fanatismu.
Tyto nesmírně důležité hlasy však zjevně nejsou slyšet, natož aby byly brány v úvahu při přijímání tak závažných rozhodnutí.
Chov zvířat je pro mnoho zemědělců hlavním zdrojem příjmů. To znamená, že z dlouhodobého hlediska není
plánovaná změna stravování ničím jiným než zničením zemědělství, jak ho známe dnes.
Ernst Wolff, známý finanční a ekonomický expert, v následujícím pořadu prozrazuje, že právě takový je plán.
Z jeho výroků je zřejmé, že za tím opět stojí velké peníze, které nyní útočí na zemědělství
prostřednictvím OSN, WHO a vlád, které se jí podřizují.
Nejde o záchranu planety nebo životního prostředí.
Nejde jen o obrovské zisky několika superbohatých lidí, ale o mnohem víc!
Henry Kissinger shrnul strategii globálního stratéga Davida Rockefellera takto:
"Ovládáte-li ropu, ovládáte celé národy; ovládáte-li potraviny, ovládáte lidi; ovládáte-li peníze, ovládáte celý svět."
Pokud se bude stále více potravin vyrábět v továrnách, a nikoliv u zemědělců, pak je druhý
Rockefellerův cíl pro globální stratégy dosažitelný.
Jde o ovládání nás všech prostřednictvím potravin, a to nejen na úkor statisíců zemědělců,
kteří přicházejí o živobytí. Jde o naši budoucnost!
Dobrý den - tady Ernst Wolff.
V současné době zažíváme globální otřesy historických rozměrů ve finančním systému, ve světě práce a v zemědělství.
Na zavedení digitálních peněz centrální banky v současnosti pracuje více než 130 centrálních bank ve finančním systému.
V dohledné budoucnosti budeme mít všichni jen jeden účet, a to u centrální banky.
Ve světě práce nás čeká potenciálně ještě větší změna v důsledku rozvoje umělé inteligence.
Algoritmy a pracovní roboti, drony řízené umělou inteligencí a 3D tiskárny převezmou nespočet úkolů
ve všech odvětvích, které dříve vykonávali lidé.
Nejdramatičtější dopad však má na zemědělství.
Technologický pokrok otevírá možnosti, které donedávna existovaly pouze ve sci-fi románech.
Do popředí se dostanou zejména dva trendy: vertikální zemědělství a laboratorně pěstované maso.
Při vertikálním zemědělství se rostliny již nepěstují venku, ale v uzavřených halách nebo kontejnerech.
Jsou naskládané na policích a ozařované umělým světlem.
Vlhkost, teplo a větrání řídí počítače.
Kořeny rostlin rostou na pěnových deskách v nádobách nebo trubkách, kterými protéká voda obohacená živinami.
Celý proces probíhá za naprosto sterilních podmínek.
Rostliny nepřicházejí do styku se sluncem, půdou, deštěm ani větrem, ani s hmyzem, choroboplodnými zárodky nebo bakteriemi.
Dokonce i rytmus denního světla je uměle řízen, aby se optimalizovala sklizeň.
Druhý trend se týká umělého masa vyrobeného v laboratoři pomocí buněčných kultur.
Veřejnost se o tomto mase dozvěděla v srpnu 2013, kdy byl na Maastrichtské univerzitě představen
první hamburger vypěstovaný na buněčné kultuře.
V té době stála výroba ještě více než 250 000 eur.
Výrobní náklady se nyní pohybují kolem 10 dolarů za hamburger a mají klesající tendenci.
To znamená, že laboratorně vypěstované maso bude brzy schopno konkurovat skutečnému masu na
trhu a v dohledné době ho dokonce cenově předčí.
Umělé šlechtění rostlin i umělá produkce masa přilákaly velké investory z celého světa,
kteří zde cítí miliardový byznys. A ne bezdůvodně.
Díky vertikálnímu zemědělství již nepotřebujete pole, zemědělské stroje a téměř žádný personál. Šetříte vodou, insekticidy a
pesticidy, jste nezávislí na počasí, a pokud umístíte továrny nebo kontejnery v blízkosti městských center, můžete se zbavit
velké části logistiky. Jediné dodatečné náklady jsou na energii.
Není proto jistě náhodou, že dosud největší továrna tohoto druhu byla loni otevřena v
Dubaji, kde je známo, že energie stojí velmi málo.
U laboratorně pěstovaného masa jsou úspory ještě větší.
Už nepotřebujete zvířata, krmivo, pastviny, veterináře, přepravce zvířat ani jatka a ušetříte spoustu peněz za zaměstnance.
Ušetříte také to nejdražší, totiž čas.
Zatímco výkrmový býk potřebuje 18 až 20 měsíců, než je připraven k porážce, laboratorní maso potřebuje pouze tři
až osm týdnů, než se může prodávat připravené k balení.
Vize budoucnosti velkých investorů, mezi něž patří správci aktiv, jako jsou BlackRock, Vanguard a State Street, a také velmi
bohatí lidé, jako je Bill Gates, zakladatel společnosti Google.
Sergey Brin nebo Richard Branson, vypadá asi takto:
V určitém okamžiku vznikne globální síť 3D tiskáren, které budou toto maso vyrábět.
Tyto 3D tiskárny pak provozují držitelé licence, kteří musí za každý kus laboratorního
masa platit poplatek poskytovatelům licence.
Není tedy divu, že v posledních letech byly do vývoje umělého masa a rostlin vloženy stovky milionů.
Jen v roce 2021 činil objem laboratorně pěstovaného masa 1, 9 miliardy dolarů. A politici jdou v tomto směru příkladem.
Před více než třemi měsíci například EU uvolnila 1,8 milionu eur na další výzkum možného
snížení nákladů na výrobu kultivovaného masa.
Právě také zahájila první povolovací řízení pro laboratorní maso.
Nic z toho nevěstí nic dobrého pro zemědělství.
Pokud by tyto dva trendy převládly, neznamenalo by to nic víc a nic méně než konec zemědělství, jak ho známe.
Ale - a tady je to zásadní - celá věc může fungovat pouze tehdy, pokud se lidé zapojí.
Tedy pokud většina spotřebitelů akceptuje umělou zeleninu a maso.
To však není tento případ, alespoň ne v současné době. Co tedy dělat? Jednoduše.
Vezměte ideologii změny klimatu a blížící se apokalypsy počasí, vyděste lidi a předložte jim umělou zeleninu a
maso jako řešení kvůli jejich nízké spotřebě vody, nízkým emisím metanu a snížení emisí CO₂.
Přesně v takové situaci se nyní nacházíme.
Média, politici a vědci na nás všechny prostřednictvím neustálých hororových příběhů o klimatu vyvíjejí obrovský tlak,
abychom přijali tuto strukturální změnu v zemědělství jako údajnou záchranu světa před změnou klimatu.
O tom, jak absurdní celá věc je, svědčí mimo jiné skutečnost, že následující společnosti jsou součástí aliance
společností založených na Světovém ekonomickém fóru, které spojily své síly jako globální klimatičtí lídři:
Allianz, AXA, Bank of America, Barclays, Deutsche Bank a Mastercard. Dále Carlsberg,
Coca-Cola, Nestlé, Syngenta a Unilever.
Stejně jako farmaceutické giganty AstraZeneca, Novartis a ke všemu výrobce glyfosátu Bayer.
Je opravdu nejvyšší čas, abychom si uvědomili, jaká hra se tu hraje.
Nejde ani o záchranu planety, ani o zlepšení životního prostředí, které je ve skutečnosti naléhavě nutné.
Jde jen o zisk ve prospěch nepatrné menšiny.
A to nejen na úkor statisíců zemědělců, kteří přicházejí o živobytí, ale také na úkor budoucnosti a
kvality života nás, našich dětí a všech budoucích generací.