På FN's 28. klimakonference fra den 30. november til den 13. december 2023 i Dubai blev kursen for første
gang sat mod at tage større hensyn til fødevaresektoren og landbruget i klimabeskyttelsen.
Mere end 130 lande har underskrevet en erklæring om, at udledninger fra
landbrugssektoren nu også skal inkluderes i klimamålene.
Det gælder frem for alt husdyrbrug.
I slutningen af 2023 opfordrede WHO så verdens regeringer til at gribe ind over for landbrug og fødevareproduktion!
Ifølge WHO's generaldirektør, Dr. Tedros, skader vores fødevaresystem menneskers og planetens sundhed og bidrager til
30% af drivhusgasserne. En reorganisering er derfor afgørende.
Da især dyrehold er klassificeret som særligt skadeligt for klimaet, opfordrede Tedros verdens regeringschefer til kraftigt
at begrænse forbruget af kød og mejeriprodukter i deres lande!
I stedet skal kosten omlægges til plantebaserede produkter og laboratoriedyrkede måltider såsom
laboratoriedyrket kød og insektbaserede fødevarer.
Det hele skubbes frem, selv om man ved, at den amerikanske forsker Dr. Frank Mitloehner, professor og luftkvalitetsekspert
ved University of California, og videnskabelige undersøgelser fra bl.a. Oxford University har bevist, at
metan fra husdyrbrug forbliver i et evigt kredsløb.
Argumentet om, at dyrehold skal reduceres for at bekæmpe klimaforandringer, er derfor helt ubegrundet.
Den ignorerer også det faktum, at 650 forskere fra hele verden tog klar stilling til husdyrbrug i den såkaldte Dublin-erklæring
i 2022 på baggrund af 1.000 videnskabelige artikler.
De kom frem til den konklusion, at husdyrhold spiller en nøglerolle i et bæredygtigt fødevaresystem.
Hun er alt for værdifuld for samfundet til at blive offer for fanatisme.
Alligevel bliver disse ekstremt vigtige stemmer tydeligvis ikke hørt, endsige taget i
betragtning, når der træffes så vigtige beslutninger.
Husdyrhold er den vigtigste indtægtskilde for mange landmænd. Det betyder, at den planlagte kostændring på lang sigt ikke er
andet end en ødelæggelse af landbruget, som vi kender det i dag.
Ernst Wolff, den kendte finansielle og økonomiske ekspert, afslører i det følgende program, at det netop er planen.
Det fremgår tydeligt af hans bemærkninger, at det igen er de store penge, der står bag dette, som nu angriber landbruget
gennem FN, WHO og de regeringer, der er lydige over for dem.
Det handler ikke om at redde planeten eller miljøet.
Det handler ikke kun om gigantiske profitter til nogle få superrige mennesker, det handler om meget mere!
Henry Kissinger opsummerede den globale strateg David Rockefellers strategi på følgende måde:
"Hvis du kontrollerer olien, kontrollerer du hele nationer; hvis du kontrollerer maden, kontrollerer du folket;
hvis du kontrollerer pengene, kontrollerer du hele verden.
Hvis flere og flere fødevarer produceres på fabrikker og ikke længere af landmænd, så er Rockefellers
andet mål inden for rækkevidde for de globale strateger.
Det handler om at kontrollere os alle gennem mad, og ikke kun på bekostning af hundredtusindvis af landmænd, der
bliver frataget deres levebrød. Det handler om vores fremtid!
Goddag - Ernst Wolff her.
Vi oplever i øjeblikket en global omvæltning af historiske proportioner i det
finansielle system, i arbejdslivet og i landbruget.
Mere end 130 centralbanker i det finansielle system arbejder i øjeblikket på at indføre digitale centralbankpenge.
Inden for en overskuelig fremtid vil vi alle kun have én konto, og det vil være hos centralbanken.
I arbejdsverdenen står vi over for en potentielt endnu større forandring på grund af udviklingen af kunstig intelligens.
Algoritmer og arbejdsrobotter, AI-styrede droner og 3D-printere vil overtage utallige opgaver på tværs af
alle brancher, som tidligere blev udført af mennesker.
Den mest dramatiske indvirkning er dog på landbruget.
Teknologiske fremskridt åbner op for muligheder, som indtil for nylig kun eksisterede i science fiction-romaner.
Især to tendenser vil være i centrum: vertikalt landbrug og laboratoriedyrket kød.
Med vertical farming dyrkes planterne ikke længere udendørs, men i lukkede haller eller containere.
De stables på hylder og bestråles med kunstigt lys.
Luftfugtighed, varme og ventilation styres af computere.
Planternes rødder vokser på skumplader i beholdere eller rør, som næringsberiget vand strømmer igennem.
Hele processen foregår under absolut sterile forhold.
Planterne kommer ikke i kontakt med sol, jord, regn eller vind, og heller ikke med insekter, bakterier eller kim.
Selv dagslysrytmen er kunstigt styret for at optimere høsten.
Den anden tendens handler om kunstigt kød, der produceres i laboratoriet ved hjælp af cellekulturer.
Dette kød blev kendt af offentligheden i august 2013, da den første cellekultiverede
hamburger blev præsenteret på Maastricht Universitet.
På det tidspunkt kostede den stadig mere end 250.000 euro at producere.
Produktionsomkostningerne ligger nu på omkring 10 dollars pr. hamburger, og tendensen er nedadgående.
Det betyder, at laboratoriedyrket kød snart vil kunne konkurrere med rigtigt kød på markedet og endda
underbyde det prismæssigt inden for en overskuelig fremtid.
Både den kunstige forædling af planter og den kunstige produktion af kød har tiltrukket store investorer fra hele verden,
som øjner en milliardforretning her. Og det er ikke uden grund.
Med vertical farming har man ikke længere brug for marker, landbrugsmaskiner og næsten intet personale. Man sparer på vand,
insekticider og pesticider, er uafhængig af vejret, og hvis man placerer fabrikkerne eller containerne i nærheden
af bycentre, kan man slippe for en stor del af logistikken. De eneste ekstra omkostninger er til energi.
Det er derfor bestemt ikke tilfældigt, at den hidtil største fabrik af sin art blev åbnet sidste år i
Dubai, hvor energi er kendt for at koste meget lidt.
Når det gælder laboratoriedyrket kød, er besparelserne endnu større.
Du har ikke længere brug for dyr, foder, græsarealer, dyrlæger, dyretransporter eller
slagterier, og du sparer enormt meget på personale.
Du sparer også det dyreste af alt, nemlig tid.
Mens en opfedningstyr skal bruge 18 til 20 måneder, før den er klar til slagtning, skal laboratoriekød kun bruge
tre til otte uger, før det kan sælges klar til emballering.
Fremtidsvisionen for store investorer, som omfatter kapitalforvaltere som BlackRock, Vanguard og State Street
samt de ultrarige som Bill Gates, Google-grundlæggeren
Sergey Brin eller Richard Branson, ser nogenlunde sådan ud:
På et tidspunkt vil der være et globalt netværk af 3D-printere, der producerer dette kød.
Disse 3D-printere drives derefter af licenstagere, som skal betale et gebyr til licensgiverne for hvert stykke laboratoriekød.
Så det er ikke underligt, at hundredvis af millioner er blevet kanaliseret ind i udviklingen af
kunstigt kød og kunstige planter i de senere år.
Alene i 2021 var tallet for laboratoriedyrket kød 1, 9 milliarder dollars. Og politikerne følger trop.
For lidt over tre måneder siden stillede EU f.eks. 1,8 millioner euro til rådighed for yderligere forskning i
mulige omkostningsreduktioner i produktionen af dyrket kød.
Den har også netop lanceret den første godkendelsesprocedure for laboratoriekød.
Intet af dette lover godt for landbruget.
Hvis disse to tendenser vinder frem, vil det være hverken mere eller mindre end enden på landbruget, som vi kender det.
Men - og det er her, det bliver afgørende - det hele kan kun fungere, hvis folk er med.
Det vil sige, hvis størstedelen af forbrugerne accepterer kunstige grøntsager og kød.
Men det er ikke tilfældet, i hvert fald ikke lige nu. Så hvad skal vi gøre? Ganske enkelt.
Tag ideologien om klimaforandringer og den forestående vejrapokalypse, skræm folk og præsenter dem for kunstige
grøntsager og kød som en løsning på grund af deres lave vandforbrug, lave metanudledning og reduktion af CO₂-udledning.
Det er præcis den situation, vi befinder os i nu.
Vi bliver alle sat under massivt pres af medier, politikere og forskere gennem konstante skrækhistorier om klimaet for
at acceptere denne strukturelle ændring i landbruget som den formodede redning af verden fra klimaforandringer.
Hvor absurd det hele er, fremgår blandt andet af, at følgende virksomheder er en del af den alliance af
virksomheder, der blev grundlagt på World Economic Forum, og som er gået sammen om at være globale klimaledere:
Allianz, AXA, Bank of America, Barclays, Deutsche Bank og Mastercard. Derudover
Carlsberg, Coca-Cola, Nestlé, Syngenta og Unilever.
Ligesom de farmaceutiske giganter AstraZeneca, Novartis og, for at runde det hele af, glyphosatproducenten Bayer.
Det er virkelig på høje tid, at vi indser, hvad det er for et spil, der bliver spillet her.
Det handler hverken om at redde planeten eller om at forbedre miljøet, hvilket der faktisk er et presserende behov for.
Det hele handler om profit til fordel for et lillebitte mindretal.
Og ikke kun på bekostning af hundredtusindvis af landmænd, der fratages deres levebrød, men også på
bekostning af fremtiden og livskvaliteten for os, vores børn og alle fremtidige generationer.