Dubaissa 30. marraskuuta - 13. joulukuuta 2023 järjestettävässä YK:n 28. ilmastokokouksessa otettiin ensimmäistä
kertaa suunnaksi elintarvikealan ja maatalouden laajempi huomioon ottaminen ilmastonsuojelussa.
Yli 130 maata allekirjoitti julistuksen, jonka mukaan myös maatalousalan päästöt
olisi nyt sisällytettävä ilmastotavoitteisiin.
Tämä koskee ennen kaikkea karjankasvatusta.
Vuoden 2023 lopussa WHO kehotti sitten maailman hallituksia ryhtymään toimiin maataloutta ja ruoantuotantoa vastaan!
WHO:n pääjohtajan Tedrosin mukaan elintarvikejärjestelmämme vahingoittaa ihmisten ja maapallon terveyttä
ja aiheuttaa 30 prosenttia kasvihuonekaasuista. Uudelleenjärjestely on siksi välttämätöntä.
Koska erityisesti karjankasvatus luokitellaan erityisen haitalliseksi ilmastolle, Tedros kehotti maailman
hallitusten päämiehiä rajoittamaan ankarasti lihan ja maitotuotteiden kulutusta omissa maissaan!
Sen sijaan ruokavaliossa on siirryttävä kasvipohjaisiin tuotteisiin ja laboratoriossa kasvatettuihin
aterioihin, kuten laboratoriossa kasvatettuun lihaan ja hyönteispohjaisiin elintarvikkeisiin.
Koko asiaa viedään eteenpäin, vaikka tiedetään, että yhdysvaltalainen tutkija, Kalifornian yliopiston professori ja
ilmanlaatuasiantuntija tohtori Frank Mitloehner ja muun muassa Oxfordin yliopiston tieteelliset tutkimukset
ovat osoittaneet, että karjankasvatuksesta peräisin oleva metaani pysyy jatkuvassa kierrossa.
Väite, jonka mukaan karjankasvatusta on vähennettävä ilmastonmuutoksen torjumiseksi, on siis täysin perusteeton.
Siinä ei myöskään oteta huomioon sitä, että 650 tutkijaa kaikkialta maailmasta otti vuonna 2022 niin
sanotussa Dublinin julistuksessa selkeän kannan karjankasvatukseen 1 000 tieteellisen artikkelin perusteella.
He tulivat siihen johtopäätökseen, että karjankasvatuksella on keskeinen rooli kestävässä elintarvikejärjestelmässä.
Hän on yhteiskunnalle aivan liian arvokas ollakseen fanaattisuuden uhri.
Silti näitä erittäin tärkeitä ääniä ei selvästikään kuulla, saati oteta huomioon, kun tehdään näin merkittäviä päätöksiä.
Kotieläintalous on monien viljelijöiden tärkein tulonlähde. Tämä tarkoittaa, että pitkällä aikavälillä suunniteltu
ruokavalion muutos ei ole muuta kuin maatalouden tuhoamista sellaisena kuin me sen nykyään tunnemme.
Tunnettu rahoitus- ja talousasiantuntija Ernst Wolff paljastaa seuraavassa ohjelmassa, että suunnitelma on juuri tällainen.
Hänen huomautuksistaan käy selvästi ilmi, että suuri raha on jälleen kerran tämän takana, joka hyökkää
nyt maataloutta vastaan YK:n, WHO:n ja sen kanssa sopusoinnussa olevien hallitusten kautta.
Tässä ei ole kyse planeetan tai ympäristön pelastamisesta.
Kyse ei ole vain muutaman superrikkaan ihmisen jättivoitoista, vaan paljon muusta!
Henry Kissinger kiteytti globaalistrategin David Rockefellerin strategian seuraavasti:
"Jos hallitset öljyä, hallitset kokonaisia kansakuntia; jos hallitset ruokaa, hallitset
ihmisiä; jos hallitset rahaa, hallitset koko maailmaa."
Jos yhä enemmän ruokaa tuotetaan tehtaissa eikä enää maanviljelijöiden toimesta, Rockefellerin
toinen tavoite on globaalistrategien ulottuvilla.
Kyse on siitä, että meitä kaikkia hallitaan ruoan avulla, eikä vain satojentuhansien maanviljelijöiden kustannuksella,
jotka menettävät toimeentulonsa. Kyse on tulevaisuudestamme!
Hei - Ernst Wolff tässä.
Rahoitusjärjestelmässä, työelämässä ja maataloudessa on parhaillaan meneillään
historiallisen suuri maailmanlaajuinen mullistus.
Yli 130 rahoitusjärjestelmän keskuspankkia työskentelee parhaillaan digitaalisen keskuspankkirahan käyttöönoton parissa.
Lähitulevaisuudessa meillä kaikilla on vain yksi tili, ja se on keskuspankissa.
Työelämässä olemme tekoälyn kehittymisen myötä mahdollisesti vielä suuremman muutoksen edessä.
Algoritmit ja työrobotit, tekoälyn ohjaamat lennokit ja 3D-tulostimet ottavat kaikilla toimialoilla haltuunsa lukemattomia
tehtäviä, jotka aiemmin kuuluivat ihmisten tehtäviin.
Dramaattisin vaikutus kohdistuu kuitenkin maatalouteen.
Teknologinen kehitys avaa mahdollisuuksia, joita vielä äskettäin oli vain tieteisromaaneissa.
Erityisesti kaksi suuntausta ovat keskeisessä asemassa: vertikaalinen viljely ja laboratoriossa kasvatettu liha.
Vertikaaliviljelyssä kasveja ei enää kasvateta ulkona, vaan suljetuissa saleissa tai säiliöissä.
Ne pinotaan hyllyille ja säteilytetään keinovalossa.
Kosteutta, lämpöä ja ilmanvaihtoa ohjataan tietokoneilla.
Kasvien juuret kasvavat säiliöissä tai putkissa olevilla vaahtomuovilevyillä, joiden läpi virtaa ravinteikasta vettä.
Koko prosessi tapahtuu täysin steriileissä olosuhteissa.
Kasvit eivät joudu kosketuksiin auringon, maaperän, sateen tai tuulen kanssa eivätkä hyönteisten, pöpöjen tai bakteerien kanssa.
Jopa päivänvalorytmiä ohjataan keinotekoisesti sadon optimoimiseksi.
Toinen suuntaus koskee laboratoriossa soluviljelmien avulla tuotettua keinotekoista lihaa.
Tämä liha tuli suuren yleisön tietoisuuteen elokuussa 2013, kun ensimmäinen soluviljelty
hampurilainen esiteltiin Maastrichtin yliopistossa.
Tuolloin sen valmistus maksoi vielä yli 250 000 euroa.
Tuotantokustannukset ovat nyt noin 10 dollaria hampurilaista kohti, ja suuntaus on alaspäin.
Tämä tarkoittaa, että laboratoriossa kasvatettu liha pystyy pian kilpailemaan markkinoilla olevan aidon lihan
kanssa ja jopa alittamaan sen hinnan lähitulevaisuudessa.
Kasvien keinotekoinen kasvattaminen ja lihan keinotekoinen tuottaminen ovat houkutelleet suuria sijoittajia
kaikkialta maailmasta, jotka aavistelevat täällä miljardien dollarien liiketoimintaa. Eikä syyttä.
Vertikaaliviljelyssä ei enää tarvita peltoja, maatalouskoneita eikä juuri lainkaan henkilökuntaa. Säästät vettä,
hyönteismyrkkyjä ja torjunta-aineita, olet riippumaton säästä, ja jos tehtaat tai säiliöt sijoitetaan lähelle
kaupunkikeskuksia, voit luopua suuresta osasta logistiikkaa. Ainoat lisäkustannukset aiheutuvat energiasta.
Ei siis ole sattumaa, että tähän mennessä suurin tehdas avattiin viime vuonna Dubaissa,
jossa energia on tunnetusti hyvin edullista.
Laboratoriossa kasvatetun lihan osalta säästöt ovat vielä suuremmat.
Et tarvitse enää eläimiä, rehua, laitumia, eläinlääkäreitä, eläinkuljettajia tai
teurastamoja, ja säästät valtavasti henkilöstössä.
Säästät myös kaikkein kalleinta, nimittäin aikaa.
Lihotussonni tarvitsee 18-20 kuukautta teurastusvalmiuteen, kun taas laboratoriossa tuotetun lihan myynti
pakkauskuntoon kestää vain kolmesta kahdeksaan viikkoa.
Suursijoittajien, joihin kuuluu BlackRockin, Vanguardin ja State Streetin kaltaisia omaisuudenhoitajia sekä ultrarikkaita,
kuten Googlen perustaja Bill Gates, tulevaisuuden visio.
Sergey Brin tai Richard Branson, näyttää suunnilleen tältä:
Jossain vaiheessa tätä lihaa valmistavien 3D-tulostimien maailmanlaajuinen verkosto on valmis.
Näitä 3D-tulostimia käyttävät lisenssinsaajat, joiden on maksettava lisenssinantajille maksu
jokaisesta laboratoriossa valmistetusta lihasta.
Ei siis ihme, että viime vuosina satoja miljoonia on käytetty keinotekoisen lihan ja kasvien kehittämiseen.
Pelkästään vuonna 2021 laboratoriossa kasvatetun lihan arvo oli 1,9 miljardia dollaria. Ja poliitikot seuraavat perässä.
Vain hieman yli kolme kuukautta sitten EU esimerkiksi myönsi 1,8 miljoonaa euroa lisätutkimuksiin, jotka koskevat
viljellyn lihan tuotannon mahdollisia kustannussäästöjä.
Se on myös juuri käynnistänyt ensimmäisen laboratoriolihaa koskevan lupamenettelyn.
Mikään tästä ei lupaa hyvää maatalouden kannalta.
Jos nämä kaksi suuntausta toteutuvat, se merkitsisi vain ja ainoastaan maatalouden loppua sellaisena kuin me sen tunnemme.
Mutta - ja tämä on ratkaiseva kohta - koko juttu voi toimia vain, jos ihmiset osallistuvat siihen.
Tämä tarkoittaa, että jos suurin osa kuluttajista hyväksyy keinotekoiset vihannekset ja lihan.
Näin ei kuitenkaan ole, ainakaan tällä hetkellä. Mitä siis tehdä? Yksinkertaisesti.
Otetaan ilmastonmuutoksen ja lähestyvän säämaailmanlopun ideologia, pelotellaan ihmisiä ja esitetään heille keinotekoisia
vihanneksia ja lihaa ratkaisuna, koska niiden vedenkulutus on vähäistä, metaanipäästöt
vähäisiä ja hiilidioksidipäästöt vähenevät.
Juuri tässä tilanteessa olemme tällä hetkellä.
Tiedotusvälineet, poliitikot ja tiedemiehet painostavat meitä kaikkia jatkuvilla ilmastoa koskevilla
kauhutarinoilla hyväksymään tämän maatalouden rakennemuutoksen, joka on maailman oletettu pelastus ilmastonmuutokselta.
Kuinka absurdia koko juttu on, osoittaa muun muassa se, että seuraavat yritykset kuuluvat Maailman
talousfoorumissa perustettujen yritysten liittoutumaan, joka on yhdistänyt voimansa globaaleiksi ilmastojohtajiksi:
Allianz, AXA, Bank of America, Barclays, Deutsche Bank ja Mastercard. Lisäksi
Carlsberg, Coca-Cola, Nestlé, Syngenta ja Unilever.
Aivan kuten lääkejätit AstraZeneca, Novartis ja kaiken kukkuraksi glyfosaatin valmistaja Bayer.
Meidän on todellakin korkea aika tajuta, mitä peliä täällä pelataan.
Kyse ei ole planeetan pelastamisesta eikä ympäristön parantamisesta, jota itse asiassa tarvitaan kipeästi.
Kyse on vain pienen vähemmistön voiton tavoittelusta.
Eikä ainoastaan satojentuhansien maanviljelijöiden kustannuksella, jotka menettävät toimeentulonsa, vaan myös
meidän, lastemme ja kaikkien tulevien sukupolvien tulevaisuuden ja elämänlaadun kustannuksella.