A november 30. és 2023. december 13. között Dubajban megrendezésre kerülő 28. ENSZ Éghajlatváltozási Konferencián első
alkalommal irányt szabtak annak, hogy az éghajlatvédelemben nagyobb figyelmet
fordítsanak az élelmiszeriparra és a mezőgazdaságra.
Több mint 130 ország írta alá azt a nyilatkozatot, amely szerint a mezőgazdasági ágazatból származó
kibocsátásokat is be kell vonni az éghajlati célok közé.
Ez mindenekelőtt az állattenyésztésre vonatkozik.
A WHO ezután 2023 végén felszólította a világ kormányait, hogy tegyenek lépéseket a mezőgazdaság és az élelmiszertermelés ellen!
A WHO főigazgatója, Dr. Tedros szerint élelmiszerrendszerünk károsítja az emberek és a bolygó egészségét, és az üvegházhatású
gázok 30%-ához járul hozzá. Ezért elengedhetetlen az átszervezés.
Mivel az állattenyésztés különösen az éghajlatra nézve különösen károsnak minősül, Tedros felszólította a
világ kormányfőit, hogy országaikban szigorúan korlátozzák a hús- és tejtermékek fogyasztását!
Ehelyett az étrendet át kell állítani növényi alapú termékekre és laboratóriumban termesztett ételekre, például
laboratóriumban termesztett húsra és rovaralapú élelmiszerekre.
Az egészet annak ellenére erőltetik, hogy köztudott, hogy Dr. Frank Mitloehner amerikai tudós, a Kaliforniai Egyetem
professzora és levegőminőségi szakértője, valamint többek között az Oxfordi Egyetem tudományos tanulmányai bizonyították, hogy
az állattenyésztésből származó metán örök körforgásban marad.
Az az érv tehát, hogy az állattenyésztést csökkenteni kell az éghajlatváltozás elleni
küzdelem érdekében, teljesen megalapozatlan.
Azt a tényt is figyelmen kívül hagyja, hogy a világ 650 tudósa 2022-ben az úgynevezett dublini nyilatkozatban
1000 tudományos cikk alapján egyértelműen állást foglalt az állattenyésztéssel kapcsolatban.
Arra a következtetésre jutottak, hogy az állattenyésztés kulcsszerepet játszik a fenntartható élelmiszerrendszerben.
Túlságosan értékes a társadalom számára ahhoz, hogy a fanatizmus áldozata legyen.
Mégis, ezeket a rendkívül fontos hangokat nyilvánvalóan nem hallják, nemhogy figyelembe
vennék, amikor ilyen fontos döntéseket hoznak.
Sok gazdálkodó számára az állattenyésztés a fő bevételi forrás. Ez azt jelenti, hogy hosszú távon az étrend
tervezett megváltoztatása nem más, mint a mezőgazdaság tönkretétele, ahogyan azt ma ismerjük.
Ernst Wolff, az ismert pénzügyi és gazdasági szakértő a következő műsorban elárulja, hogy pontosan ez a terv.
A megjegyzéseiből világosan kiderül, hogy ismét a nagy pénz áll e mögött, amely most az ENSZ-en, a WHO-n és az ennek
engedelmeskedő kormányokon keresztül támadja a mezőgazdaságot.
Ez nem a bolygó vagy a környezet megmentéséről szól.
Ez nem csak néhány szupergazdag ember gigantikus profitjáról szól, hanem sokkal többről!
Henry Kissinger a következőképpen foglalta össze David Rockefeller globális stratéga stratégiáját:
"Ha te irányítod az olajat, egész nemzeteket irányítasz; ha te irányítod az élelmiszert, te irányítod az embereket;
ha te irányítod a pénzt, te irányítod az egész világot."
Ha egyre több élelmiszert gyárakban állítanak elő, és már nem a gazdák, akkor Rockefeller második célja
elérhető közelségbe kerül a globális stratégák számára.
Arról van szó, hogy az élelmiszereken keresztül mindannyiunkat irányítanak, és nem csak a megélhetésüktől megfosztott
több százezer gazdálkodó kárára. A jövőnkről van szó!
Hello - Ernst Wolff vagyok.
Jelenleg történelmi méretű globális felfordulást élünk át a pénzügyi rendszerben, a munka világában és a mezőgazdaságban.
A pénzügyi rendszerben jelenleg több mint 130 központi bank dolgozik a digitális jegybankpénz bevezetésén.
A belátható jövőben mindannyiunknak egyetlen számlája lesz, mégpedig a központi banknál.
A munka világában a mesterséges intelligencia fejlődése miatt potenciálisan még nagyobb változás előtt állunk.
Algoritmusok és munkarobotok, mesterséges intelligencia által vezérelt drónok és 3D-nyomtatók vesznek át számtalan olyan
feladatot minden iparágban, amelyet korábban emberek végeztek.
A legdrámaibb hatás azonban a mezőgazdaságot érinti.
A technológiai fejlődés olyan lehetőségeket nyit meg, amelyek a közelmúltig csak a sci-fi regényekben léteztek.
Különösen két trend kerül a középpontba: a vertikális gazdálkodás és a laboratóriumban termesztett hús.
A vertikális gazdálkodással a növényeket már nem a szabadban, hanem zárt csarnokokban vagy konténerekben termesztik.
Ezeket polcokra rakják és mesterséges fényben besugározzák.
A páratartalmat, a fűtést és a szellőzést számítógépek vezérlik.
A növények gyökerei tartályokban vagy csövekben lévő hablemezeken nőnek, amelyeken tápanyaggal dúsított víz áramlik keresztül.
Az egész folyamat teljesen steril körülmények között zajlik.
A növények nem érintkeznek a napfénnyel, a talajjal, az esővel vagy a széllel, sem rovarokkal, baktériumokkal vagy kórokozókkal.
Még a napfény ritmusát is mesterségesen szabályozzák a termés optimalizálása érdekében.
A második irányzat a laboratóriumban, sejtkultúrák segítségével előállított mesterséges húsra vonatkozik.
Ez a hús 2013 augusztusában vált ismertté, amikor a Maastrichti Egyetemen bemutatták az első sejtkultúrás hamburgert.
Akkoriban még több mint 250 000 euróba került az előállítása.
Az előállítási költségek jelenleg hamburgerenként 10 dollár körül vannak, és a tendencia csökkenő.
Ez azt jelenti, hogy a laboratóriumban termesztett hús hamarosan képes lesz felvenni a versenyt a valódi hússal a
piacon, sőt, belátható időn belül árban alá is múlhatja azt.
A növények mesterséges nemesítése és a mesterséges hústermelés egyaránt nagy befektetőket vonzott a világ minden tájáról,
akik milliárd dolláros üzletet látnak itt. És nem ok nélkül.
A vertikális gazdálkodással nincs szükség többé földekre, mezőgazdasági gépekre és alig van szükség személyzetre.
Megtakarítja a vizet, a rovarirtó szereket és a növényvédő szereket, független az időjárástól, és ha a gyárakat vagy a
konténereket a városközpontok közelében helyezi el, akkor a logisztika nagy részét is lemondhatja.
Az egyetlen többletköltséget az energia jelenti.
Ezért bizonyára nem véletlen, hogy az eddigi legnagyobb ilyen jellegű gyárat tavaly Dubajban nyitották
meg, ahol az energia köztudottan nagyon keveset kerül.
Ami a laboratóriumban termesztett húst illeti, a megtakarítás még nagyobb.
Nincs többé szüksége állatokra, takarmányra, legelőre, állatorvosokra, állatszállítókra vagy
vágóhidakra, és rengeteget spórol a személyzeten.
A legdrágább dolgot is megspórolja, mégpedig az időt.
Míg egy hízóbikának 18-20 hónapra van szüksége ahhoz, hogy vágásra kész legyen, addig a laboratóriumi húsnak csak három-nyolc hétre
van szüksége ahhoz, hogy csomagolásra készen eladható legyen.
A nagybefektetők jövőképe, amelybe olyan vagyonkezelők tartoznak, mint a BlackRock, a Vanguard és a State Street, valamint az
ultragazdagok, mint Bill Gates, a Google alapítója, a következő
Sergey Brin vagy Richard Branson, valahogy így néz ki:
Egyszer majd a 3D-nyomtatók globális hálózata fogja előállítani ezt a húst.
Ezeket a 3D-nyomtatókat aztán a licenctulajdonosok üzemeltetik, akiknek minden egyes
laborhúsdarab után díjat kell fizetniük a licencadónak.
Így nem csoda, hogy az elmúlt években százmilliókat irányítottak a mesterséges húsok és növények kifejlesztésére.
Csak 2021-ben a laboratóriumban termesztett húsra vonatkozó adat 1,9 milliárd dollár volt. A politikusok pedig követik a példát.
Alig több mint három hónappal ezelőtt például az EU 1,8 millió eurót bocsátott rendelkezésre a tenyésztett hús előállításának
lehetséges költségcsökkentésére irányuló további kutatásokra.
Nemrég indította el az első laboratóriumi húsra vonatkozó engedélyezési eljárást is.
Mindez nem jelent jót a mezőgazdaság számára.
Ha ez a két tendencia érvényesülne, az nem több és nem kevesebb lenne, mint az általunk ismert mezőgazdaság vége.
De - és itt válik döntő jelentőségűvé - az egész csak akkor működhet, ha az emberek csatlakoznak hozzá.
Mármint ha a fogyasztók többsége elfogadja a mesterséges zöldségeket és húsokat.
De ez nem így van, legalábbis jelenleg nem. Mit tegyünk tehát? Egész egyszerűen.
Vegyük az éghajlatváltozás és a közelgő időjárási apokalipszis ideológiáját, ijesztgessük az embereket, és mutassuk be nekik a
mesterséges zöldségeket és húsokat, mint megoldást, mivel ezek alacsony vízfogyasztással, alacsony
metánkibocsátással és a CO₂-kibocsátás csökkentésével járnak.
Jelenleg pontosan ebben a helyzetben vagyunk.
A média, a politikusok és a tudósok az éghajlattal kapcsolatos állandó rémhírekkel hatalmas nyomást gyakorolnak ránk, hogy
fogadjuk el a mezőgazdaságban bekövetkezett szerkezeti változást, mint a világ állítólagos megváltását az éghajlatváltozásból.
Hogy mennyire abszurd az egész, azt többek között az is mutatja, hogy az alábbi vállalatok is tagjai a
Világgazdasági Fórumon alapított, globális klímavezetőként összefogott vállalati szövetségnek:
Allianz, AXA, Bank of America, Barclays, Deutsche Bank és Mastercard. Továbbá a Carlsberg, a
Coca-Cola, a Nestlé, a Syngenta és az Unilever.
Csakúgy, mint a gyógyszeripari óriások, az AstraZeneca, a Novartis és - mindennek tetejébe - a glifozátot gyártó Bayer.
Tényleg itt az ideje, hogy rájöjjünk, milyen játékot játszanak itt.
Nem a bolygó megmentéséről, sem a környezet állapotának javításáról van szó, amire valójában sürgősen szükség lenne.
Az egész a profitról szól, egy apró kisebbség javára.
És nemcsak a megélhetésüktől megfosztott több százezer gazdálkodó kárára, hanem a mi, a gyermekeink és az
összes jövő generáció jövőjének és életminőségének kárára is.