Na 28. konferencii OSN o zmene klímy, ktorá sa konala od 30. novembra do 13. decembra 2023 v Dubaji, sa po prvýkrát
stanovil kurz, v ktorom sa v rámci ochrany klímy vo väčšej miere zohľadní potravinársky sektor a poľnohospodárstvo.
Viac ako 130 krajín podpísalo vyhlásenie, v ktorom sa uvádza, že emisie z poľnohospodárskeho
sektora by mali byť zahrnuté do klimatických cieľov.
To sa týka predovšetkým chovu hospodárskych zvierat.
Na konci roka 2023 potom WHO vyzvala svetové vlády, aby prijali opatrenia proti poľnohospodárstvu a výrobe potravín!
Podľa generálneho riaditeľa WHO Dr. Tedrosa náš potravinový systém poškodzuje zdravie ľudí a planéty a prispieva k tvorbe
30 % skleníkových plynov. Reorganizácia je preto nevyhnutná.
Keďže najmä chov zvierat je klasifikovaný ako mimoriadne škodlivý pre klímu, Tedros vyzval hlavy svetových vlád, aby vo svojich
krajinách prísne obmedzili spotrebu mäsa a mliečnych výrobkov!
Namiesto toho sa má strava zmeniť na rastlinné produkty a laboratórne jedlá, ako je
laboratórne vypestované mäso a potraviny na báze hmyzu.
Celá záležitosť sa presadzuje napriek tomu, že je známe, že americký vedec Dr. Frank Mitloehner, profesor a odborník na
kvalitu ovzdušia na Kalifornskej univerzite, a vedecké štúdie Oxfordskej univerzity okrem iného dokázali, že metán
z chovu hospodárskych zvierat zostáva vo večnom kolobehu.
Argument, že v záujme boja proti klimatickým zmenám je potrebné obmedziť chov zvierat, je preto úplne neopodstatnený.
Neberie do úvahy ani skutočnosť, že 650 vedcov z celého sveta zaujalo v roku 2022 na základe 1 000
vedeckých prác jasné stanovisko k chovu hospodárskych zvierat v tzv. dublinskej deklarácii.
Dospeli k záveru, že chov hospodárskych zvierat zohráva kľúčovú úlohu v udržateľnom potravinovom systéme.
Pre spoločnosť je príliš cenná na to, aby sa stala obeťou fanatizmu.
Tieto mimoriadne dôležité hlasy však zjavne nie sú vypočuté, nieto ešte zohľadnené pri prijímaní takýchto závažných rozhodnutí.
Chov zvierat je pre mnohých poľnohospodárov hlavným zdrojom príjmov. To znamená, že z dlhodobého hľadiska
nie je plánovaná zmena stravovania ničím iným ako zničením poľnohospodárstva, ako ho poznáme dnes.
Ernst Wolff, známy finančný a ekonomický expert, v nasledujúcej relácii prezrádza, že práve takýto je plán.
Z jeho vyjadrení je zrejmé, že za tým opäť stoja veľké peniaze, ktoré teraz útočia na poľnohospodárstvo
prostredníctvom OSN, WHO a vlád, ktoré sú s nimi v súlade.
Tu nejde o záchranu planéty alebo životného prostredia.
Nejde len o gigantické zisky niekoľkých superbohatých ľudí, ale o oveľa viac!
Henry Kissinger zhrnul stratégiu globálneho stratéga Davida Rockefellera takto:
"Ak ovládate ropu, ovládate celé národy; ak ovládate potraviny, ovládate ľudí; ak ovládate peniaze, ovládate celý svet."
Ak sa bude čoraz viac potravín vyrábať v továrňach a nie u poľnohospodárov, potom je druhý
Rockefellerov cieľ pre globálnych stratégov na dosah.
Ide o ovládanie nás všetkých prostredníctvom potravín, a to nielen na úkor státisícov poľnohospodárov,
ktorí sú pripravení o živobytie. Ide o našu budúcnosť!
Dobrý deň, tu Ernst Wolff.
V súčasnosti zažívame celosvetové otrasy historických rozmerov vo finančnom systéme, vo svete práce a v poľnohospodárstve.
Na zavedení digitálnych peňazí centrálnej banky v súčasnosti pracuje viac ako 130 centrálnych bánk finančného systému.
V dohľadnej budúcnosti budeme mať všetci len jeden účet, a to v centrálnej banke.
Vo svete práce nás čakajú potenciálne ešte väčšie zmeny v dôsledku rozvoja umelej inteligencie.
Algoritmy a pracovné roboty, drony riadené umelou inteligenciou a 3D tlačiarne prevezmú nespočetné množstvo úloh
vo všetkých odvetviach, ktoré predtým vykonávali ľudia.
Najdramatickejší vplyv má však na poľnohospodárstvo.
Technologický pokrok otvára možnosti, ktoré donedávna existovali len v sci-fi románoch.
Do popredia sa dostanú najmä dva trendy: vertikálne poľnohospodárstvo a laboratórne pestované mäso.
Pri vertikálnom pestovaní sa rastliny už nepestujú vonku, ale v uzavretých halách alebo kontajneroch.
Sú uložené na policiach a ožarované umelým svetlom.
Vlhkosť, teplo a vetranie riadia počítače.
Korene rastlín rastú na penových doskách v nádobách alebo rúrach, cez ktoré preteká voda obohatená živinami.
Celý proces prebieha v absolútne sterilných podmienkach.
Rastliny neprichádzajú do kontaktu so slnkom, pôdou, dažďom ani vetrom, ani s hmyzom, choroboplodnými zárodkami alebo baktériami.
Dokonca aj rytmus denného svetla je umelo riadený s cieľom optimalizovať úrodu.
Druhý trend sa týka umelého mäsa vyrobeného v laboratóriu pomocou bunkových kultúr.
Verejnosť sa o tomto mäse dozvedela v auguste 2013, keď bol na Maastrichtskej univerzite
predstavený prvý hamburger vypestovaný na bunkovej kultúre.
V tom čase stála jeho výroba viac ako 250 000 eur.
Výrobné náklady sa v súčasnosti pohybujú okolo 10 dolárov za hamburger a majú klesajúcu tendenciu.
To znamená, že laboratórne vypestované mäso bude čoskoro schopné konkurovať skutočnému mäsu na trhu
a v blízkej budúcnosti ho dokonca cenovo podbije.
Umelé šľachtenie rastlín a umelá výroba mäsa prilákali veľkých investorov z celého sveta,
ktorí tu cítia miliardový biznis. A nie bezdôvodne.
Pri vertikálnom poľnohospodárstve už nepotrebujete polia, poľnohospodárske stroje a takmer žiadnych zamestnancov. Ušetríte
vodu, insekticídy a pesticídy, ste nezávislí od počasia, a ak umiestnite továrne alebo kontajnery v blízkosti
mestských centier, môžete sa zbaviť veľkej časti logistiky. Jediné dodatočné náklady sú na energiu.
Preto určite nie je náhoda, že najväčšia továreň tohto druhu bola otvorená minulý rok v
Dubaji, kde je známe, že energia stojí veľmi málo.
Pokiaľ ide o laboratórne pestované mäso, úspory sú ešte väčšie.
Nepotrebujete už zvieratá, krmivo, pastviny, veterinárov, prepravcov zvierat ani bitúnky a ušetríte na zamestnancoch.
Ušetríte aj to najdrahšie zo všetkého, a to čas.
Kým býk na výkrm potrebuje 18 až 20 mesiacov, kým je pripravený na porážku, laboratórne mäso potrebuje len tri až
osem týždňov, kým sa môže predávať pripravené na balenie.
Budúca vízia veľkých investorov, medzi ktorých patria správcovia aktív ako BlackRock, Vanguard a State Street, ako aj mimoriadne
bohatí ľudia ako Bill Gates, zakladateľ spoločnosti Google
Sergey Brin alebo Richard Branson, vyzerá asi takto:
V určitom okamihu vznikne globálna sieť 3D tlačiarní, ktoré budú toto mäso vyrábať.
Tieto 3D tlačiarne potom prevádzkujú držitelia licencií, ktorí musia za každý kus laboratórneho mäsa platiť licencie.
Nie je preto divu, že v posledných rokoch sa do vývoja umelého mäsa a rastlín investovali stovky miliónov.
Len v roku 2021 predstavovala suma za laboratórne vypestované mäso 1,9 miliardy dolárov. A politici nasledujú ich príklad.
Napríklad pred troma mesiacmi EÚ poskytla 1,8 milióna eur na ďalší výskum možného zníženia nákladov na výrobu kultivovaného mäsa.
Práve začala aj prvé povoľovacie konanie pre laboratórne mäso.
Nič z toho neveští pre poľnohospodárstvo nič dobré.
Ak by tieto dva trendy prevládli, neznamenalo by to nič viac a nič menej ako koniec poľnohospodárstva, ako ho poznáme.
Ale - a tu je to rozhodujúce - celá vec môže fungovať len vtedy, ak sa ľudia pridajú.
Teda ak väčšina spotrebiteľov akceptuje umelú zeleninu a mäso.
To však nie je tento prípad, aspoň nie v súčasnosti. Čo teda robiť? Jednoducho.
Vezmite ideológiu klimatických zmien a blížiacej sa apokalypsy počasia, vystrašte ľudí a predstavte im umelú
zeleninu a mäso ako riešenie, pretože majú nízku spotrebu vody, nízke emisie metánu a znižujú emisie CO₂.
Presne v takejto situácii sa momentálne nachádzame.
Médiá, politici a vedci na nás všetkých vyvíjajú obrovský tlak prostredníctvom neustálych hororových príbehov o
klíme, aby sme prijali túto štrukturálnu zmenu v poľnohospodárstve ako údajnú záchranu sveta pred zmenou klímy.
O tom, aké absurdné to celé je, svedčí okrem iného aj skutočnosť, že súčasťou aliancie spoločností, ktoré boli
založené na Svetovom ekonomickom fóre a ktoré sa spojili ako globálni klimatickí lídri, sú aj tieto spoločnosti:
Allianz, AXA, Bank of America, Barclays, Deutsche Bank a Mastercard. Okrem toho spoločnosti
Carlsberg, Coca-Cola, Nestlé, Syngenta a Unilever.
Rovnako ako farmaceutické giganty AstraZeneca, Novartis a na dôvažok výrobca glyfosátu Bayer.
Je naozaj najvyšší čas, aby sme si uvedomili, aká hra sa tu hrá.
Nejde o záchranu planéty ani o zlepšenie životného prostredia, ktoré je v skutočnosti naliehavo potrebné.
Všetko je to o zisku v prospech malej menšiny.
A to nielen na úkor státisícov poľnohospodárov, ktorí sú pripravení o živobytie, ale aj na úkor budúcnosti a
kvality života nás, našich detí a všetkých budúcich generácií.