Vid FN:s 28:e klimatkonferens i Dubai den 30 november-13 december 2023 fastställdes för första gången riktningen för att ta större
hänsyn till livsmedelssektorn och jordbruket i klimatskyddet.
Mer än 130 länder undertecknade en deklaration om att utsläpp från jordbrukssektorn nu också bör inkluderas i klimatmålen.
Detta gäller framför allt för boskapsskötseln.
I slutet av 2023 uppmanade WHO sedan världens regeringar att vidta åtgärder mot jordbruk och livsmedelsproduktion!
Enligt WHO:s generaldirektör, Dr Tedros, skadar vårt livsmedelssystem människors och planetens
hälsa och bidrar till 30 procent av växthusgaserna. En omorganisation är därför nödvändig.
Eftersom just djurhållning klassas som särskilt skadligt för klimatet uppmanade Tedros världens regeringschefer att kraftigt
begränsa konsumtionen av kött och mejeriprodukter i sina länder.
Istället ska kosten ställas om till växtbaserade produkter och laboratorieodlade måltider som
laboratorieodlat kött och insektsbaserade livsmedel.
Det hela drivs på trots att det är känt att den amerikanske forskaren Dr Frank Mitloehner, professor och luftkvalitetsexpert
vid University of California, och vetenskapliga studier från bland annat Oxford University har visat att metan
från boskapsuppfödning befinner sig i ett evigt kretslopp.
Argumentet att djurhållningen måste minska för att bekämpa klimatförändringarna är därför helt ogrundat.
Man bortser också från att 650 forskare från hela världen tog tydlig ställning till boskapsuppfödning i
den så kallade Dublindeklarationen 2022 på grundval av 1 000 vetenskapliga artiklar.
De kom fram till att boskapsuppfödning spelar en nyckelroll i ett hållbart livsmedelssystem.
Hon är alldeles för värdefull för samhället för att falla offer för fanatism.
Ändå är det uppenbart att dessa extremt viktiga röster inte hörs, än mindre tas med i
beräkningen när sådana avgörande beslut fattas.
Djuruppfödning är den viktigaste inkomstkällan för många jordbrukare. Detta innebär att den planerade
förändringen av kosten på lång sikt inte är något annat än en förstörelse av jordbruket som vi känner det i dag.
Ernst Wolff, den välkände finansiella och ekonomiska experten, avslöjar i det följande
programmet att det är just detta som är planen.
Det framgår tydligt av hans kommentarer att de stora pengarna återigen ligger bakom detta, som nu angriper jordbruket
genom FN, WHO och de regeringar som är följsamma mot dem.
Det här handlar inte om att rädda planeten eller miljön.
Det handlar inte bara om gigantiska vinster för ett fåtal superrika människor, det handlar om mycket mer!
Henry Kissinger sammanfattade den globala strategen David Rockefellers strategi på följande sätt:
"Om du kontrollerar oljan, kontrollerar du hela nationer; om du kontrollerar maten, kontrollerar du folket; om
du kontrollerar pengarna, kontrollerar du hela världen."
Om allt fler livsmedel produceras i fabriker och inte längre av bönder, då är Rockefellers
andra mål inom räckhåll för de globala strategerna.
Det handlar om att kontrollera oss alla genom maten, och inte bara på bekostnad av hundratusentals jordbrukare
som berövas sin försörjning. Det handlar om vår framtid!
Hej - Ernst Wolff här.
Vi upplever för närvarande en global omvälvning av historiska proportioner i det
finansiella systemet, i arbetslivet och i jordbruket.
Mer än 130 centralbanker i det finansiella systemet arbetar för närvarande med att införa digitala centralbankspengar.
Inom en överskådlig framtid kommer vi alla att ha bara ett konto, och det kommer att vara hos centralbanken.
I arbetslivet står vi inför en potentiellt ännu större förändring på grund av utvecklingen av artificiell intelligens.
Algoritmer och arbetsrobotar, AI-styrda drönare och 3D-skrivare kommer att ta över otaliga uppgifter
inom alla branscher som tidigare utfördes av människor.
Den mest dramatiska effekten är dock på jordbruket.
Den tekniska utvecklingen öppnar möjligheter som tills nyligen bara fanns i science fiction-romaner.
Särskilt två trender kommer att stå i centrum: vertikal odling och laboratorieodlat kött.
Vid vertikal odling odlas växterna inte längre utomhus, utan i slutna hallar eller behållare.
De staplas på hyllor och bestrålas under artificiellt ljus.
Luftfuktighet, värme och ventilation styrs av datorer.
Växternas rötter växer på skumplattor i behållare eller rör genom vilka näringsberikat vatten strömmar.
Hela processen sker under absolut sterila förhållanden.
Växterna kommer inte i kontakt med sol, jord, regn eller vind, och inte heller med insekter, bakterier eller bakterier.
Till och med dagsljusrytmen styrs på konstgjord väg för att optimera skörden.
Den andra trenden gäller artificiellt kött som framställs i laboratoriet med hjälp av cellkulturer.
Detta kött blev känt för allmänheten i augusti 2013 när den första cellodlade
hamburgaren presenterades vid Maastricht University.
På den tiden kostade den fortfarande mer än 250 000 euro att tillverka.
Produktionskostnaderna ligger nu på cirka 10 dollar per hamburgare, och trenden är nedåtgående.
Det innebär att laboratorieodlat kött snart kommer att kunna konkurrera med riktigt kött på marknaden och till och
med understiga det prismässigt inom en överskådlig framtid.
Både den artificiella odlingen av växter och den artificiella produktionen av kött har lockat stora investerare från hela
världen som anar en miljardaffär här. Och inte utan goda skäl.
Med vertikalt jordbruk behöver man inte längre åkrar, jordbruksmaskiner och knappt någon personal. Man sparar på vatten,
insekts- och bekämpningsmedel, är oberoende av väder och vind, och om man placerar fabrikerna eller containrarna
nära stadskärnor kan man avstå från en stor del av logistiken. De enda extra kostnaderna är för energi.
Det är därför verkligen ingen tillfällighet att den hittills största fabriken i sitt slag öppnades förra året
i Dubai, där energi är känt för att kosta mycket lite.
När det gäller laboratorieodlat kött är besparingarna ännu större.
Du behöver inte längre djur, foder, betesmarker, veterinärer, djurtransporter eller
slakterier, och du sparar enormt på personal.
Du sparar också det dyraste av allt, nämligen tid.
Medan en gödtjur behöver 18 till 20 månader innan den är redo för slakt, behöver laboratoriekött bara tre till
åtta veckor innan det kan säljas färdigt för förpackning.
De stora investerarnas framtidsvision, som omfattar kapitalförvaltare som BlackRock, Vanguard och State Street,
samt ultrarika personer som Bill Gates, grundaren av Google
Sergey Brin eller Richard Branson, ser ut ungefär så här:
Vid någon tidpunkt kommer det att finnas ett globalt nätverk av 3D-skrivare som producerar detta kött.
Dessa 3D-skrivare drivs sedan av licensinnehavare som måste betala en avgift till licensgivarna för varje bit laboratoriekött.
Därför är det inte konstigt att hundratals miljoner har gått till utvecklingen av konstgjort
kött och konstgjorda växter under de senaste åren.
Bara under 2021 var siffran för laboratorieodlat kött 1,9 miljarder dollar. Och politikerna följer efter.
För drygt tre månader sedan ställde EU t.ex. 1,8 miljoner euro till förfogande för ytterligare forskning om
möjliga kostnadsminskningar vid produktionen av odlat kött.
Den har också just inlett det första godkännandeförfarandet för laboratoriekött.
Inget av detta bådar gott för jordbruket.
Om dessa två trender skulle segra, skulle det varken vara mer eller mindre än slutet för jordbruket som vi känner det.
Men - och det är här det blir avgörande - det hela kan bara fungera om folk hänger på.
Det vill säga om majoriteten av konsumenterna accepterar konstgjorda grönsaker och kött.
Men så är inte fallet, åtminstone inte just nu. Så vad skall vi göra? Helt enkelt.
Ta ideologin om klimatförändringar och den förestående väderapokalypsen, skrämma människor och presentera dem med
konstgjorda grönsaker och kött som en lösning på grund av deras låga vattenförbrukning, låga
metanutsläpp och minskning av koldioxidutsläpp.
Detta är exakt den situation vi befinner oss i för närvarande.
Vi utsätts alla för massiva påtryckningar från medier, politiker och forskare genom ständiga skräckhistorier om klimatet för
att acceptera denna strukturella förändring av jordbruket som den förmodade räddningen för världen från klimatförändringarna.
Hur absurd det hela är framgår bland annat av det faktum att följande företag ingår i den allians av företag
som grundades vid Världsekonomiskt forum och som har gått samman för att bli globala klimatledare:
Allianz, AXA, Bank of America, Barclays, Deutsche Bank och Mastercard. Dessutom
Carlsberg, Coca-Cola, Nestlé, Syngenta och Unilever.
Precis som läkemedelsjättarna AstraZeneca, Novartis och, för att toppa det hela, glyfosattillverkaren Bayer.
Det är verkligen hög tid att vi inser vilket spel som spelas här.
Det handlar varken om att rädda planeten eller om att förbättra miljön, vilket faktiskt är ett brådskande behov.
Allt handlar om vinst till förmån för en liten minoritet.
Och inte bara på bekostnad av hundratusentals bönder som berövas sin försörjning, utan också på bekostnad av
framtiden och livskvaliteten för oss, våra barn och alla framtida generationer. Vi kommer att dö