Wikipedia je sedma najtraženija web stranica na svijetu i daleko najpoznatija internetska enciklopedija.
Wikipedia stoga ima značajan utjecaj na znanje i svjetonazor mnogih ljudi.
Wikipedia se općenito smatra transparentnim i uglavnom pouzdanim suradničkim projektom. Ali je li to doista slučaj?
Tko i što stoji iza Wikipedije i koji su njezini ciljevi?
Wikipedia je u vlasništvu Zaklade Wikimedia. Svake godine Wikipedia traži donacije od svojih čitatelja, dajući
dojam da je riječ o mediju financiranom od strane čitatelja.
Wikimedia, zaklada koja stoji iza Wikipedije, imala je imovinu veću od 100 milijuna funti u lipnju 2021.
Pod naslovom "Wikipedia i propaganda", Swiss Policy Research je u siječnju 2024. ažurirao članak na svojoj
početnoj stranici, koji je Kla.TV skratio i djelomično prenio vlastitim riječima u nastavku.
Je li Wikipedia suradničko djelo mnogih autora?
Istraživanja pokazuju da englesku Wikipediju, s sedam milijardi pregleda stranica
mjesečno, upravlja samo 500 aktivnih administratora.
Njemačka Wikipedia, s oko milijardu pregleda stranica mjesečno, kontrolirana je od
strane samo 30 službenika i 150 administratora.
80% cjelokupnog sadržaja Wikipedije napisalo je samo 1% svih autora!
Koje grupe utječu na članke na Wikipediji?
Utjecaj tvrtki
U jednom od najpoznatijih slučajeva, voditelj projekata u farmaceutskoj tvrtki Merck bio je i
administrator njemačke Wikipedije te je manipulirao člancima o povijesti i proizvodima tvrtke Merck.
Slučaj je otkriven 2015. godine, ali nije imao posljedice za administratora.
2014 Istraživanje je otkrilo kako je Lufthansa uklonila podatke o buci zrakoplova s Wikipedije i kako je
proizvođač vozila MAN uklonio informacije o svojoj proizvodnji spremnika tijekom Drugog svjetskog rata.
Daimler-Benz je uklonio reference na političko lobiranje, a Boehringer Ingelheim je
uklonio informacije o proizvedenom "Agent Orangeu".
Utjecaj tajnih službi
Još 2007. godine istraživači su otkrili da je jedan od najaktivnijih i najutjecajnijih administratora engleske
Wikipedije, poznat kao "Slim Virgin", zapravo bio bivši doušnik britanske obavještajne
službe koji je živio pod lažnim imenom u Kanadi.
Također 2007. godine istraživači su uspjeli dokazati da su zaposlenici CIA-e i FBI-a uređivali članke
na Wikipediji o kontroverznim temama poput rata u Iraku i vojnog zatvora u Guantánamu.
Utjecaj aktivističkih skupina na Wikipediju
Osim PR agencija i vladinih aktera, nekoliko aktivističkih skupina također igra važnu ulogu u
uređivanju i manipuliranju člancima na Wikipediji.
Jedna od najutjecajnijih, ali najmanje poznatih aktivističkih grupa na Wikipediji su takozvani "sceptici", tajanstvena
i sektarska organizacija čiji članovi nisu "sceptični" prema službenim stavovima, nego su kritičari takvih stavova.
Dakle, "sceptici" u suštini služe kao "kibernetički ratnici" za političke i komercijalne interese.
Čak i tijekom pandemije koronavirusa (2020.–2022.), "sceptici" su na Wikipediji igrali središnju ulogu nametanjem
službenih, ali uglavnom lažnih stavova te klevetanjem kritičkih istraživača, liječnika i novinara.
Na primjer, mogućnost da je virus nastao u laboratoriju odbacivana je kao "teorija zavjere", a
zaštitni učinak cjepiva znatno je preuveličan.
Čak i o složenom pitanju klimatskih promjena, aktivisti brane službeni narativ i klevetaju kritičke autore.
Neke od ovih aktivnosti podržavaju vlade, kao što je "Projekt za poboljšanje komunikacije
znanja o klimatskim promjenama putem Wikipedije".
2019 je otkrio da njemački članci na Wikipediji o temama energetske tranzicije, globalnog zatopljenja, zaštite klime,
poricanja klimatskih promjena, poricanja znanosti, energije vjetra, fotonapona i Grethe Thunberg imaju istog glavnog autora:
Član Stranke zelenih i njemačkog pokreta skeptika.
Još jedna skupina koja je osobito aktivna u uređivanju i manipuliranju političkim i društvenim temama
na Wikipediji je takozvani "antifašistički pokret".
Za razliku od tradicionalne "lijevice", moderni "antifašistički pokret" podržava proameričke i proizraelske politike.
2021 Procurili dokumenti otkrili su da je vodeći član američkog "Antifa pokreta" imao veze s
britanskim i američkim obavještajnim agencijama.
Član antife napao je i konzervativne i tradicionalne ljevičarske novinare i političare koji su bili
kritični prema američkim ratovima ili izraelskoj politici.
U zemljama njemačkog govornog područja za ovu je skupinu aktivista ustaljen izraz "Transatlantifa".
Wikipedia i WEF
Nije iznenađujuće da je osnivač Wikipedije Jimmy Wales više puta podržao takve tajne operacije na Wikipediji.
Wales je prijatelj bivšeg britanskog premijera Tonyja Blaira. Godine 2012. Wales se oženio Kate Garvey.
Kate Garvey je mlada globalna liderica Svjetskog ekonomskog foruma (WEF) u Davosu.
Bivša izvršna direktorica Wikimedije, Katherine Maher (2016.–2021.), prethodno je radila u
utjecajnom Američkom vijeću za međunarodne odnose (CFR).
Katherine Maher je također Mlada globalna liderica Svjetskog ekonomskog foruma, viša suradnica Atlantskog
vijeća povezanog s NATO-om i članica Odbora za vanjsku politiku State Departmenta SAD-a.
Suosnivač Wikipedije više ne vjeruje Wikipediji
U intervjuu 2021. godine, suosnivač Wikipedije Larry Sanger izjavio je da više ne vjeruje web-stranici koju je stvorio.
Posebno je Sanger primijetio da teme i kontroverze koje se ne pojavljuju u "centar-lijevim
mainstream medijima" možda neće biti ni na Wikipediji.
Zapravo, Wikipedia prihvaća gotovo isključivo etablirane medije kao "pouzdane izvore", dok su neovisni
mediji, bez obzira na kvalitetu, uvelike isključeni.
U intervjuu s američkim novinarom Glennom Greenwaldom 2023. godine, Sanger je tvrdio da je Wikipedia postala "alat za
kontrolu" u rukama američkog establišmenta i obavještajnih agencija, dodavši da je, po njegovom
mišljenju, "ni jedna enciklopedija nikada nije bila toliko neuravnotežena kao Wikipedia".
Zaključujemo citatom bivšeg wikipedijanca: "Ono što se događa s Wikipedijom je skandal."
Nekada sam bio transkriptor i mogu potvrditi diktaturu administratora.
Ne radi se o argumentima, radi se o moći.