Vikipēdija ir septītā visbiežāk meklēta tīmekļa vietne pasaulē un līdz šim vispazīstamākā tiešsaistes enciklopēdija.
Vikipēdijai ir liela ietekme uz daudzu cilvēku zināšanām un pasaules uzskatu.
Vikipēdija parasti tiek uzskatīta par pārredzamu un galvenokārt uzticamu kopienas projektu. Bet vai tas tā patiešām ir?
Kas un kas stāv aiz Vikipēdijas un kādi ir tās mērķi?
Vikipēdijas īpašnieks ir Wikimedia fonds. Katru gadu Vikipēdija lūdz savus lasītājus ziedot, tādējādi
radot iespaidu, ka tā ir lasītāju finansēts medijs.
Vikipēdijas fonda Wikimedia aktīvi 2021. gada jūnijā pārsniedza 100 miljonus ASV dolāru.
Ar virsrakstu Vikipēdija un propaganda" 2024. gada janvārī Swiss Policy Research" savā mājaslapā atjaunināja rakstu, kuru Kla.TV
tālāk pārpublicē saīsinātā veidā un daļēji ar saviem vārdiem.
Vai Vikipēdija ir daudzu autoru kopīgs darbs?
Izpētes liecina, ka angļu Vikipēdiju ar septiņiem miljardiem skatījumu mēnesī pārvalda tikai 500 aktīvu administratoru.
Vācu Vikipēdiju, kurā mēnesī tiek apmeklēts aptuveni miljards lapu, kontrolē tikai 30 funkcionāri un 150 administratori.
80 % no visa Vikipēdijas satura ir sarakstījis tikai 1 % autoru!
Kuras grupas ietekmē Vikipēdijas rakstus?
Ietekme caur uzņēmumiem
Vienā no zināmākajiem gadījumiem farmācijas uzņēmuma Merck projektu vadītājs bija arī Vācijas Vikipēdijas administrators
un manipulēja ar rakstiem par Merck vēsturi un produktiem.
Šis gadījums tika atklāts 2015. gadā, taču administratoram nebija nekādu seku.
2014. gadā pētījums parādīja, kā Lufthansa no Wikipedia dzēsa datus par lidmašīnu radīto troksni un
transportlīdzekļu ražotājs MAN dzēsa informāciju par savu tanku ražošanu Otrā pasaules kara laikā.
Daimler-Benz izņēma atsauces uz politisko lobēšanu, bet Boehringer Ingelheim izņēma informāciju par ražoto aģentu Orange.
Ietekme caur slepenajiem dienestiem
Jo 2007. gadā pētnieki atklāja, ka viens no aktīvākajiem un ietekmīgākajiem angļu Vikipēdijas administratoriem,
pazīstams kā Slim Virgin, patiesībā ir bijušais britu slepeno dienestu informators, kurš ar viltus vārdu dzīvo Kanādā.
Tāpat 2007. gadā pētniekiem izdevās pierādīt, ka CIP un FIB darbinieki rediģēja Vikipēdijas rakstus par tādiem strīdīgiem
tematiem kā Irākas karš un Gvantanamo militārais cietums.
Aktīvistu grupu ietekme uz Vikipēdiju
Viņģipēdijas rakstu rediģēšanā un manipulēšanā ar tiem nozīmīgu lomu spēlē ne tikai sabiedrisko attiecību
uzņēmumi un valsts pārstāvji, bet arī vairākas aktīvistu grupas.
Viena no ietekmīgākajām, bet vismazāk zināmajām aktīvistu grupām Vikipēdijā ir tā sauktie skeptiķi - neskaidra un sektai
līdzīga organizācija, kuras locekļi neuzskata oficiālo nostāju par skeptisku, bet gan par šādas nostājas kritiķiem.
Skeptiķi būtībā kalpo kā politisko un komerciālo interešu kiberkaravīri.
Koronavīrusa pandēmijas laikā (2020-2022) skeptiķiem bija galvenā loma arī Vikipēdijā, uzspiežot oficiālo, bet
lielākoties nepatieso nostāju un nomelnojot kritiski noskaņotos pētniekus, ārstus un žurnālistus.
Piemēram, vīrusa laboratoriskā izcelsme tika noraidīta kā sazvērestības teorija, un vakcīnu
aizsargājošais efekts tika nepārprotami pārspīlēts.
Aktīvisti arī aizstāv oficiālo naratīvu un nomelno autorus, kas kritizē sarežģīto klimata pārmaiņu jautājumu.
Dažus no šiem pasākumiem finansē valdības, piemēram, Projekts, lai uzlabotu komunikāciju
par klimata pārmaiņām, izmantojot Vikipēdiju.
2019. gadā atklājās, ka vācu Vikipēdijas rakstiem par enerģētikas pāreju, globālo sasilšanu, klimata aizsardzību, klimata pārmaiņu
noliegšanu, zinātnes noliegšanu, vēja enerģiju, fotogalvaniku un Grētu Tunbergu ir viens un tas pats galvenais autors:
politiskās partijas Die Grünen un vācu skeptiķu kustības biedrs.
Cita grupa, kas īpaši aktīvi rediģē un manipulē ar politiskām un sociālām tēmām Vikipēdijā, ir tā sauktā Antifa kustība.
Atšķirībā no klasiskajiem kreisajiem mūsdienu Antifa kustība atbalsta proamerikānisku un proizraēlisku politiku.
2021. gadā noplūduši dokumenti liecināja, ka viens no vadošajiem amerikāņu Antifa kustības dalībniekiem ir
kontaktējies ar Lielbritānijas un ASV izlūkdienestiem.
Antifa biedrs uzbruka gan konservatīvajiem, gan tradicionāli kreisajiem žurnālistiem un politiķiem,
kuri kritizēja ASV karus vai Izraēlas politiku.
Vāciski runājošajās valstīs šai aktīvistu grupai ir izveidojies apzīmējums Transatlantifa.
Vikipēdija un WEF
Nekonstatē, ka Vikipēdijas dibinātājs Džimijs Velss ir vairākkārt atbalstījis šādas slepenas operācijas Vikipēdijā.
Velss ir bijušā Lielbritānijas premjerministra Tonija Blēra draugs. Velss 2012. gadā apprecējās ar Keitu Gārviju.
Keita Garveja ir Davosas Pasaules ekonomikas foruma WEF Jaunā globālā līdere.
Bijusī Wikimedia izpilddirektore Katrīna Mahere (2016-2021) iepriekš strādājusi ietekmīgajā Amerikas Ārlietu padomē CFR.
Katherine Maher ir arī WEF Jaunā globālā līdera (WEF Young Global Leader) biedre, ar NATO saistītās Atlantijas
padomes (Atlantic Council) vecākā referente un ASV Valsts departamenta Ārlietu politikas padomes locekle.
Vikipēdijas līdzdibinātājs vairs neuzticas Vikipēdijai
Vikipēdijas līdzdibinātājs Lerijs Sangers 2021. gada intervijā paskaidroja, ka vairs neuzticas vietnei, ko pats bija izveidojis.
Jo īpaši Sangers norādīja, ka Vikipēdijā nevar parādīties tēmas un strīdi, kas neparādās kreisi centriskos plašsaziņas līdzekļos.
Visbeidzot, Vikipēdijā par uzticamiem avotiem tiek atzīti gandrīz tikai atzīti plašsaziņas līdzekļi, bet neatkarīgie plašsaziņas
līdzekļi, neatkarīgi no to kvalitātes, lielākoties tiek izslēgti.
Intervijā ar ASV žurnālistu Glennu Grīnvaldu 2023. gadā Sangers apgalvoja, ka Vikipēdija ir kļuvusi par kontroles instrumentu ASV
varasiestāžu un izlūkdienestu rokās, piebilstot, ka, viņaprāt, neviena enciklopēdija
nekad nav bijusi tik nelīdzsvarota kā Vikipēdija.
Mēs noslēdzam ar citātu no bijušā "Vikipēdista": "Tas, kas notiek ar Vikipēdiju, ir skandāls.
Es biju līdzstrādnieks un varu apstiprināt administratoru diktatūru.
Tas nav par argumentiem, bet par varu."