Wikipedija je sedmo najbolj iskano spletišče na svetu in daleč najbolj znana spletna enciklopedija.
Wikipedija ima velik vpliv na znanje in pogled na svet številnih ljudi.
Wikipedija na splošno velja za pregleden in večinoma zanesljiv skupnostni projekt. Toda ali je res tako?
Kdo in kaj stoji za Wikipedijo in kakšni so njeni cilji?
Lastnik Wikipedije je Fundacija Wikimedia. Wikipedija vsako leto prosi svoje bralce za donacije, zaradi
česar se zdi, da je medij, ki ga financirajo bralci.
Fundacija Wikimedia, ki stoji za Wikipedijo, je imela junija 2021 premoženje v
vrednosti več kot 100 milijonov ameriških dolarjev.
Pod naslovom "Wikipedija in propaganda" je "Swiss Policy Research" januarja 2024 na svoji spletni strani
posodobila članek, ki ga Kla.TV v skrajšani obliki in delno s svojimi besedami objavlja v nadaljevanju.
I je Wikipedija skupno delo številnih avtorjev?
Raziskave kažejo, da angleško Wikipedijo s sedmimi milijardami ogledov strani na mesec upravlja le 500 aktivnih skrbnikov.
Nemško Wikipedijo, ki ima približno milijardo ogledov na mesec, nadzoruje le 30 funkcionarjev in 150 administratorjev.
80 % vseh vsebin v Wikipediji je napisanih s strani le 1 % vseh avtorjev!
Katere skupine vplivajo na članke v Wikipediji?
Vpliv prek podjetij
V enem od najbolj znanih primerov je bil vodja projekta iz farmacevtskega podjetja Merck tudi skrbnik nemške Wikipedije in
je manipuliral s članki o zgodovini in izdelkih podjetja Merck.
Primer je bil razkrit leta 2015, vendar za upravitelja ni imel nobenih posledic.
Raziskava iz leta 2014 je pokazala, kako je družba Lufthansa iz Wikipedije odstranila podatke o hrupu letal, proizvajalec vozil
MAN pa podatke o proizvodnji tankov med drugo svetovno vojno.
Družba Daimler-Benz je odstranila sklicevanja na politično lobiranje, družba Boehringer Ingelheim pa je
odstranila informacije o izdelanem "Agent Orange".
Vpliv prek tajnih služb
Znanstveniki so že leta 2007 odkrili, da je bil eden najbolj dejavnih in vplivnih administratorjev angleške Wikipedije,
znan kot Slim Virgin, v resnici nekdanji obveščevalec britanske tajne službe, ki je pod lažnim imenom živel v Kanadi.
Leta 2007 je raziskovalcem uspelo dokazati, da so uslužbenci Cie in FBI urejali članke v Wikipediji o spornih
temah, kot sta vojna v Iraku in vojaški zapor Guantanamo.
Vpliv aktivističnih skupin na Wikipedijo
Poleg podjetij za odnose z javnostmi in državnih akterjev imajo pri urejanju in manipulaciji člankov v
Wikipediji pomembno vlogo tudi številne aktivistične skupine.
Ena od najvplivnejših, a najmanj znanih aktivističnih skupin na Wikipediji so tako imenovani "Skeptiki", obskurna
organizacija, podobna sekti, katere člani ne gledajo na uradna stališča "skeptično", temveč na kritike teh stališč.
Skeptiki v bistvu služijo kot kibernetski bojevniki za politične in komercialne interese.
Med pandemijo koronavirusov (2020-2022) so imeli skeptiki osrednjo vlogo tudi na Wikipediji, saj so
uveljavljali uradna, a večinoma napačna stališča in obrekovali kritične raziskovalce, zdravnike in novinarje.
Na primer, laboratorijski izvor virusa je bil zavrnjen kot teorija zarote, zaščitni učinek cepiv pa je bil očitno pretiran.
Aktivisti prav tako zagovarjajo uradno pripoved in obrekujejo kritične avtorje o zapletenem vprašanju podnebnih sprememb.
Nekatere od teh dejavnosti financirajo vlade, na primer "Projekt za izboljšanje obveščanja
o podnebnih spremembah s pomočjo Wikipedije".
V letu 2019 se je izkazalo, da imajo nemški članki v Wikipediji na temo energetskega prehoda, globalnega segrevanja, varstva
podnebja, zanikanja podnebnih sprememb, zanikanja znanosti, vetrne energije,
fotovoltaike in Grete Thunberg istega glavnega avtorja:
član politične stranke Die Grünen in nemškega gibanja Skeptiker.
Druga skupina, ki je še posebej dejavna pri urejanju in manipulaciji političnih in družbenih tem
na Wikipediji, je tako imenovano gibanje "Antifa".
V nasprotju s klasično "levico" sodobno "gibanje Antifa" podpira proameriško in proizraelsko politiko.
Leta 2021 so razkriti dokumenti pokazali, da je bil vodilni član ameriškega gibanja "Antifa" v stiku z
britanskimi in ameriškimi obveščevalnimi službami.
Član skupine Antifa je napadal tako konservativne kot tradicionalne levičarske novinarje in politike, ki
so kritizirali ameriške vojne ali izraelsko politiko.
V nemško govorečih državah se je za to aktivistično skupino uveljavil izraz "Transatlantifa".
Wikipedia in WEF
Ne preseneča, da je ustanovitelj Wikipedije Jimmy Wales večkrat podprl takšne tajne operacije v Wikipediji.
Wales je prijatelj nekdanjega britanskega premiera Tonyja Blaira. Wales se je leta 2012 poročil s Kate Garvey.
Kate Garvey je "Young Global Leader" Svetovnega gospodarskega foruma WEF v Davosu.
Bivša izvršna direktorica Wikimedie Katherine Maher (2016-2021) je prej delala v vplivnem ameriškem svetu za zunanje odnose CFR.
Katherine Maher je tudi mlada globalna voditeljica WEF, višja sodelavka pri Atlantskem svetu, ki je povezan
z Natom, in članica odbora za zunanjepolitične zadeve pri ameriškem zunanjem ministrstvu.
Soustanovitelj Wikipedije ne zaupa več Wikipediji
V intervjuju iz leta 2021 je soustanovitelj Wikipedije Larry Sanger pojasnil, da ne
zaupa več spletnemu mestu, ki ga je ustvaril.
Sanger je zlasti opozoril, da se teme in polemike, ki se ne pojavljajo v
levosredinskih medijih, ne morejo pojaviti v Wikipediji.
V bistvu Wikipedija kot zanesljive vire sprejema skoraj samo uveljavljene medije, medtem ko so neodvisni
mediji, ne glede na njihovo kakovost, večinoma izključeni.
V intervjuju z ameriškim novinarjem Glennom Greenwaldom leta 2023 je Sanger trdil, da je Wikipedija postala orodje nadzora v rokah
ameriške oblasti in obveščevalnih služb, ter dodal, da po njegovem mnenju še nobena
enciklopedija ni bila tako neuravnotežena kot Wikipedija.
Na koncu navajamo citat nekdanjega člana "Wikipedije": \To, kar se dogaja z Wikipedijo, je škandal.
Včasih sem bil sodelavec in lahko potrdim diktaturo administratorjev.
Ne gre za argumente, ampak za moč."