Википедија је седми најпосећенији веб-сајт на свету и далеко најпознатија онлајн енциклопедија.
Википедија стога има значајан утицај на знање и поглед на свет многих људи.
Википедија се углавном сматра транспарентним и углавном поузданим заједничким пројектом. Али да ли је то заиста тако?
Ко и шта стоји иза Википедије и који су њени циљеви?
Википедија је у власништву Фондације Викимедија. Сваке године Википедија тражи донације од својих читалаца,
стварајући утисак да је то медиј који финансирају читаоци.
Викимедија, фондација која стоји иза Википедије, имала је имовину вредну преко 100 милиона фунти у јуну 2021. године.
Под насловом "Википедија и пропаганда", Swiss Policy Research је у јануару 2024. ажурирао чланак на својој
почетној страници, који је Kla.TV скратила и делимично пренела сопственим речима у наставку.
Да ли је Википедија заједничко дело многих аутора?
Истраживања показују да Енглеска Википедија, са седам милијарди прегледа страница месечно,
управља се само од стране 500 активних администратора.
Немачка Википедија, са око милијарду прегледа страница месечно, контролисана је од
стране свега 30 званичника и 150 администратора.
80% свих садржаја на Википедији написано је од само 1% свих аутора!
Које групе утичу на чланке на Википедији?
Утицај компанија
У једном од најпознатијих случајева, менаџер пројекта у фармацеутској компанији Мерк био је и
администратор немачке Википедије и манипулисао чланцима о историји и производима компаније Мерк.
Случај је откривен 2015. године, али није имао последице по администратора.
2014 Истраживање је открило како је Луфтханза уклонила податке о буци авиона са Википедије и како је
произвођач возила MAN уклонио информације о производњи својих тенкова током Другог светског рата.
Daimler-Benz је уклонио референце на политичко лобирање, а Boehringer Ingelheim је
уклонио информације о произведеном "Агенту Оренџу".
Утицај тајних служби
Године 2007. истраживачи су открили да је један од најактивнијих и најутицајнијих администратора енглеске Википедије,
познат као "Слим Вирџин", заправо бивши доушник британске обавештајне службе који је живео под лажним именом у Канади.
Такође 2007. године истраживачи су успели да докажу да су запослени у ЦИА и ФБИ мењали чланке на Википедији о контроверзним
темама као што су рат у Ираку и војни затвор у Гвантанаму.
Утицај активистичких група на Википедији
Поред ПР фирми и државних актера, неколико активистичких група такође игра важну улогу у
уређивању и манипулисању чланцима на Википедији.
Једна од нај uticajnijih, али најмање познатих активистичких група на Википедији су такозвани "скептици",
тајанствена и сектска организација чији чланови нису "скептични" према званичним ставовима, већ их критикују.
Тако "скептици" у суштини служе као "кибер-ратовиоци" за политичке и комерцијалне интересе.
Чак и током пандемије коронавируса (2020–2022), "скептици" су играли централну улогу на Википедији спроводећи
званичне, али углавном лажне, ставове и клеветајући критичке истраживаче, лекаре и новинаре.
На пример, могућност да је вирус настао у лабораторији одбачена је као "теорија завере", а
заштитни ефекат вакцина је знатно преувеличан.
Чак и када је реч о сложеној теми климатских промена, активисти бране званични наратив и клевете критичке ауторе.
Неке од ових активности подржавају владе, као што је "Пројекат за унапређење преноса
знања о климатским променама путем Википедије".
2019 је открио да немачки Википедија чланци о темама енергетске транзиције, глобалног загревања, заштите климе,
порицања климатских промена, порицања науке, енергије ветра, фотоволтаике и Грете Тунберг имају истог главног аутора:
Члан Зелене партије и немачког покрета скептика.
Још једна група која је посебно активна у уређивању и манипулисању политичким и друштвеним
темама на Википедији је такозвани "Антифа покрет".
За разлику од традиционалне "левице", савремени "Антифа покрет" подржава проамеричке и произраелске политике.
2021 Процурели документи су открили да је водећи члан америчког "Антифа покрета" имао везе са
британским и америчким обавештајним агенцијама.
Члан Антифе напао је и конзервативне и традиционалне левичарске новинаре и политичаре који су
критиковали ратове САД или израелску политику.
У немачкојезичним земљама за ову групу активиста утемељио се термин "Трансатлантифа".
Википедија и ВЕФ
Није изненађујуће што је оснивач Википедије Џими Вејлс више пута подржао такве тајне операције на Википедији.
Велс је пријатељ бившег британског премијера Тонија Блера. 2012. године Велс се оженио Кејт Гарви.
Кејт Гарви је млада глобална лидерка Светског економског форума (WEF) у Давосу.
Бивша извршна директорка Викимедије, Кетрин Мејхер (2016–2021), раније је радила у
утицајном Америчком савету за спољне односе (CFR).
Кејтрин Мејхер је такође млада глобална лидерка Светског економског форума, виша сарадница у
Атлантском савету при НАТО-у и чланица Одбора за спољнополитичка питања Стејт департмента САД.
Суоснивач Википедије више не верује Википедији
У интервјуу 2021. године, суоснивач Википедије Лари Сенгер изјавио је да више не верује веб-сајту који је сам створио.
Посебно је Сангер приметио да теме и контроверзе које се не појављују у "медијима главног тока
центра-левице" можда неће бити ни на Википедији.
Заправо, Википедија прихвата готово искључиво успостављене медије као "поуздане изворе", док независни
медији, без обзира на квалитет, углавном остају искључени.
У интервјуу са америчким новинаром Гленом Гринвалдом 2023. године, Сангер је тврдио да је Википедија постала "алат за
контролу" у рукама америчког естаблишмента и обавештајних агенција, додајући да је, по његовом мишљењу, "никада ниједна
енциклопедија није била толико неуравнотежена као Википедија".
Завршавамо цитатом бившег Википедијанца: "Оно што се дешава са Википедијом је скандал."
Раније сам био транскрибериста и могу потврдити диктатуру администратора.
Не ради се о аргументима, већ о моћи.