Kada čuju izraz "Veliki reset", većina ljudi pomisli na Svjetski ekonomski forum (WEF)
u Davosu i njegovog osnivača Klausa Schwaba.
Zbog poznatih fraza poput četvrte industrijske revolucije, fabrike budućnosti ili digitalizacije, često se pretpostavlja
da se radi samo o restrukturiranju naše proizvodne industrije.
Međutim, to utječe na sve oblasti našeg društva, posebno na proizvodnju hrane i našu ishranu.
Ovaj reset prehrane, koji je pokrenut na potpuno lažnim osnovama, imao je ekstremni utjecaj na opskrbu
zdravom i prirodnom hranom, kao i na naš prosperitet.
Profiti i moć nekoliko multinacionalnih korporacija i milijardera stalno rastu.
Kao što je često slučaj, račun plaćaju šira javnost i potrošači.
Ovaj dokumentarac razotkriva marionetare i korisnike.
Iza ove agende, koja je već u punom jeku.
Ako vlada ili lobistička organizacija želi promijeniti postojeća pravila i zakone, često to opravdava klimatskim promjenama i
navodnom potrebom za smanjenjem emisija CO₂ – posebno ako se može pretpostaviti da bi inače postojao otpor među stanovništvom.
Već smo opširno izvijestili o obmani koja uključuje manipulirane podatke i koordinirane izjave.
Tvrdnje Ujedinjenih nacija o ljudskim uzrokovanim klimatskim promjenama također su sveobuhvatno opovrgnute.
kao što je Svjetska klimatska deklaracija Fondacije za klimatsku inteligenciju (Clintel).
Njihovu dobro utemeljenu izjavu da ne postoji klimatska hitnost potpisalo je 1.500 vodećih
svjetskih klimatologa i stručnjaka iz više od 30 zemalja.
S druge strane, različiti oblici manipulacije vremenom imaju ogroman utjecaj.
Međutim, ovo ne uzrokuju obični ljudi, već nekoliko super-bogatih pojedinaca i vlada.
Dugo su se odbacivale kao teorija zavjere, ali činjenice se više ne mogu poricati.
Pozadinske informacije o ovoj temi otkrivene su, na primjer, u predavanju dr. Philippa Zellera o manipulaciji
vremenom i u dokumentarcu Tajno oružje: Manipulacija vremenom.
Ubojiti argument o CO₂ je također više nego groteskno, posebno kada je riječ o ishrani i okolišu.
Ovaj esencijalni plin pomaže biljkama da napreduju, zbog čega ga mnogi poljoprivrednici
namjerno koriste za gasenje svojih plastenika.
Čak i sa nivoom CO₂ povećanim za samo 0,03 procentna poena, prinosi rastu između 40% i 80%, ovisno o biljci.
Osim toga, biljke postaju otpornije na štetočine i zahtijevaju manje vode, što znači
da se mogu uzgajati i u sušnijim područjima.
Gdje se nivoi CO₂ u zraku povećavaju, pustinje se također povlače.
U svjetlu ovih činjenica – i u pogledu dodatnih prinosa hrane i ekoloških koristi od ozelenjavanja
pustinja – zahtjev za smanjenjem CO₂ je vrlo iznenađujući.
Ironično, upravo oni koji tvrde da im je stalo do naše dobrobiti i žele riješiti globalne probleme s hranom daju CO₂-u loš glas.
Može li zaista biti da ove bogate i moćne organizacije i multimilijarderi nisu svjesni važnosti CO₂ za rast
biljaka i time kontradikcije u svojoj službenoj agendi?
Vrlo malo vjerovatno!
Visoko je vrijeme da se otkriju prave namjere i interesi nekih od ovih igrača.
1. Svjetski ekonomski forum (WEF)
Tokom panel diskusije na WEF-u otvoreno se govorilo o ekocidu – tj. ubistvu životne sredine – u
vezi sa poljoprivredom i proizvodnjom energije.
Jojo Mehta, izvršna direktorica organizacije Stop Ecocide International, želi da ova organizacija
osigura da se rad poljoprivredne i energetske industrije pravno prizna kao ozbiljno krivično djelo.
Slično genocidu, ovaj ekološki zločin treba biti procesuiran pred Međunarodnim krivičnim sudom.
Takvi pozivi na ukidanje prirodnih izvora hrane nisu ništa novo na WEF-u.
Godinama predstavnici WEF-a promovišu plan da
Transformacija globalne prehrambene i poljoprivredne industrije i ljudske ishrane.
Genetski modificirani organizmi, laboratorijski proizvedeni proizvodi i insekti kao sastojci hrane namijenjeni su
smanjenju gladi i bolesti te suzbijanju klimatskih promjena.
WEF već godinama objavljuje odgovarajuće deklaracije o namjerama i članke o ovoj temi.
U novembru 2016. objavljena su osam predviđanja za svijet u 2030. godini.
Najpoznatija od ovih izjava je: Nećeš posjedovati ništa i bit ćeš sretan.
U jednoj od svojih prognoza, WEF je također pretpostavio da ćemo jesti mnogo manje mesa i da ono, radi okoliša i
našeg zdravlja, više ne bi trebalo biti osnovna namirnica.
Da bi ova agenda uspjela, potrebni su alternativni izvori proteina.
Insekti su odabrani za ovu svrhu, jer se njihovi proteini također mogu koristiti za proizvodnju sintetičkog mesa.
Kao rezultat toga, insekti se sada kontinuirano promovišu kao društveno prihvatljiv izvor hrane:
- Januar 2021: Insekti bi uskoro mogli pojaviti na jelovnicima evropskih restorana
- Juli 2021: Zašto insektima moramo dati ulogu koju zaslužuju u našem prehrambenom sistemu
- Februar 2022:
5 razloga zašto bi jedenje insekata moglo pomoći u suzbijanju klimatskih promjena ... i: neki insekti i proizvodi od
insekata sada su dozvoljeni u prehrambenim proizvodima u EU.
Izvijestili smo o ovome i povezanim rizicima u datoteci "Insekti u hrani".
Osim godišnjeg sastanka WEF-a u Davosu, koji okuplja poslovne lidere, političare i predstavnike medija, WEF je rijetko
primijećen od strane javnosti i stoga se često podcjenjuje.
Njegov ogroman utjecaj proizlazi iz činjenice da su najveći igrači u područjima prikupljanja podataka, telekomunikacija,
finansija, prehrambene industrije, farmaceutske industrije i biotehnologije među partnerskim organizacijama WEF-a.
Mnoge vlade širom svijeta i visoke pozicije u velikim korporacijama također zauzimaju
diplomci Programa globalnih mladih lidera WEF-a.
Političari poput njemačkog ministra poljoprivrede Cema Özdemira, ministrice vanjskih poslova Annalene Baerbock i francuskog
predsjednika Emmanuela Macrona; poslovni lideri poput Marca Zuckerberga iz Mete/Facebooka, Jacka Ma iz Alibabe, Jeffa Bezosa
iz Amazona, Elona Muska iz X-a (bivši Twitter), Tesle i SpaceX-a, te Billa Gatesa iz
Microsofta i Fondacije Billa i Melinde Gates.
Novinari koji oblikuju mišljenja kao što su Mathias Döpfner iz Axel Springera, Sandra
Maischberger i medicinska analitičarka CNN-a Leana Wen;
Poznate ličnosti poput glumca Leonarda DiCaprija i Ivanke Trump, kćerke bivšeg američkog predsjednika
Donalda Trumpa, kao i mnogih drugih utjecajnih ličnosti.
Ova mreža omogućava visok stepen koordinacije i brzu provedbu mjera, uz medijsku propagandu.
Ovo dovodi do sve veće globalizacije i čini i potrošače i mnoga mala preduzeća sve više zavisnim od multinacionalnih korporacija.
2. EAT forum
Prema vlastitim informacijama, EAT Forum je globalna platforma zasnovana na znanosti za transformaciju prehrambenog sistema.
Između ostalog, podržava Dječiji fond Ujedinjenih nacija (UNICEF) u izradi novih prehrambenih
smjernica i u inicijativama za održivi razvoj.
Saradnja obuhvata veliki broj kompanija i organizacija.
EAT stoga ima veliki utjecaj na mnoge zemlje i kompanije.
Još u junu 2016. – prije nego što je EU odobrila insekte – Kees Aarts, osnivač i izvršni direktor kompanije Protix za proizvode
od insekata, bio je pozvan da govori na EAT Stockholm Food Forumu o prednostima korištenja insekata kao izvora proteina.
Prema Frédéric Leroyu, profesoru nauke o hrani i biotehnologije na Univerzitetu u Briselu, mreža EAT usko sarađuje s nekim od
najvećih proizvođača imitacija mesa, čiji je cilj zamijeniti zdrave i hranjive namirnice
genetski modificiranim laboratorijskim kreacijama.
U tu svrhu treba odgovarajuće izmijeniti i propise koji regulišu genetski modificirane prehrambene proizvode,
na primjer kako bi se omogućilo još bolje korištenje mogućnosti koje nudi uređivanje gena.
Utjecaj EAT Foruma također je ilustriran njegovim strateškim partnerstvima, od kojih četiri ukratko navodimo u nastavku.
Strateški partneri EAT Foruma:
- Nestlé, najveća svjetska prehrambena kompanija i najveće švicarsko industrijsko preduzeće, sa 275.000
zaposlenih širom svijeta, tržišnom kapitalizacijom od 300 milijardi eura i prodajom od 94 milijarde eura.
Osim širokog asortimana proizvoda, Nestlé je najpoznatiji po svojim skandalima:
Dječiji rad, trgovina ljudima, prisilni rad, nezakonito dogovaranje cijena, nemilosrdno uništavanje
prašuma i neograničena eksploatacija resursa pitke vode radi prodaje kao flaširane vode.
Nestlé ne propušta gotovo ništa kako bi ostvario profit.
- Danone, jedna od vodećih međunarodnih prehrambenih kompanija s više od 100.000 zaposlenih,
također je poznata po svom nemilosrdnom pristupu.
Između ostalog, nastoji obeshrabriti majke da doje koristeći agresivne metode kako bi prodale svoje zamjenske proizvode.
Danone crpi vodu za svoj Volvic proizvod čak i tokom perioda ekstremne nestašice vode ljeti, kada su lokalni
stanovnici i poljoprivrednici obavezni da se pridržavaju strogih mjera zaštite vode zbog vodene vanredne situacije.
Compass Group PLC, najveća svjetska kompanija za ketering sa 550.000 zaposlenih, prodaje 5,5 milijardi
obroka godišnje privatnim kompanijama, bolnicama, domovima za starije osobe i školama u 35 zemalja.
Novo Nordisk A/S, danska farmaceutska kompanija sa 59.000 zaposlenih širom svijeta, specijalizirana za
lijekove za dijabetes i zgrušavanje krvi, kao i hormonske terapije, ostvaruje prihod od 23,7 milijardi eura.
Asortiman proizvoda koji je posebno potreban za bolesti povezane s ishranom i nastale probleme, te obećava doživotnu prodaju.
Sa takvim strateškim partnerima, malo je vjerovatno da će EAT na bilo koji smislen način uzeti u obzir interese
malih poljoprivrednika i regionalnih prehrambenih kompanija.
Naprotiv, može se pretpostaviti da će se daljnja globalna koncentracija provoditi bez skrupula.
3. Svjetsko poslovno vijeće za održivi razvoj (WBCSD)
Svjetsko poslovno vijeće za održivi razvoj je organizacija koju vode izvršni direktori multinacionalnih kompanija i koja zastupa
njihove korporativne interese na međunarodnoj političkoj sceni.
Još 2003. godine Svjetska banka je smatrala WBCSD jednim od najutjecajnijih foruma za poslovanje.
Dalja istraživanja su također otkrila da je WBCSD najvažnija institucija nakon EU i da igra
ključnu ulogu u uvođenju politika održivog razvoja.
U svojoj Viziji 2050: Vrijeme za transformaciju, WBCSD iznosi svoj ključ za budućnost:
Poslovne inovacije pomažu u razvoju i širenju niza novih, zdravih i održivih izvora proteina.
uključujući one zasnovane na biljkama, insektima, gljivama, vodenim organizmima i mesu uzgojenom u laboratorijama.
4. FreSH
FReSH je inicijativa pokrenuta 2017. godine od strane EAT Foruma i WBCSD-a i označava reformu prehrane za održivost i zdravlje.
Prevedeno: Reforma prehrane za održivost i zdravlje.
FReSH ima za cilj pokrenuti transformaciju prehrambenog sistema i stvoriti niz poslovnih rješenja za promjene u industriji.
Jedna od polaznih tačaka je promjena ishrane u korist proteina koji je navodno održiv i privlačan
potrošačima, proizvođačima, poljoprivrednicima i preduzećima.
Više od 30 kompanija je uključeno u ovaj projekat, od kojih su sve među najvećim i vodećim
kompanijama u svojim industrijama širom svijeta.
Na primjer:
- prehrambene kompanije Nestlé, Danone, Kellogg's, PepsiCo i Unilever,
- farmaceutsku kompaniju BAYER, koja je također vlasnik proizvođača pesticida Monsanta,
- hemijska kompanija BASF sa svojim poslovnim oblastima zaštite bilja, biotehnologije i genske terapije,
- poljoprivredno-tehnološka grupa Syngenta, specijalist za sjemenje i proizvode za zaštitu bilja,
- trgovačka grupa Cargill, koja je specijalizirana za hranu i stočnu hranu
i Bühler AG, pružatelj kompletnih usluga tehnoloških rješenja za proizvodnju i preradu proteina u proizvodima zamjene za meso
i ribu, koji također gradi kompletne pogone za uzgoj insekata.
Inicijativa FreSH okuplja multinacionalne korporacije, od kojih mnoge zarađuju što su lošiji prirodni
uvjeti rasta – na primjer, zbog nižih razina CO₂ ili suše.
To je zato što su njihovi proizvodi i usluge vrlo traženi i stoga skupi.
Lobbyističke grupe koje predstavljaju ove velike korporacije, od kojih su neke više puta bile umiješane u ekološke skandale,
sigurno neće poduzeti ništa da promovišu male, regionalne poljoprivredne strukture, a kamoli da razotkriju prevaru s CO₂.
Uostalom, rukovodioci ovih korporacija odgovorni su svojim dioničarima – i žele vidjeti najviše moguće prinose.
Sa svojim reklamnim kampanjama ove korporacije također imaju znatno veći utjecaj na glavne medije, a time i na njihovo
izvještavanje, nego lokalni poljoprivrednik, koji najviše proda polovan traktor svake nekoliko godina putem oglasa.
Podmukli pristup
Postoji nekoliko drugih institucija i inicijativa koje žele promijeniti naše prehrambene navike.
Na primjer, Fondacija Rockefeller ili Bill Gates, koji ulaže u sve, od umjetnog majčinog mlijeka i sintetičkog mesa do velikih
površina poljoprivrednog zemljišta, sve što će donijeti povrat.
U ovom trenutku ćemo se suzdržati od detaljnog opisa njihovih aktivnosti, jer je princip
sličan onome kod već opisanih organizacija.
Nešto potpuno prirodno bit će zabranjeno na osnovi nečvrstih argumenata i zamijenjeno patentabilnim, umjetnim
i genetski modificiranim laboratorijskim proizvodima.
Rezultat je da nekoliko korporacija stiče sve veći utjecaj na opskrbu hranom.
Ovo povećava njihovu moć i čini ih sve bogatijima, dok stanovništvo postaje sve ovisnije i siromašnije.
Smanjenje potrošnje mesa koje zahtijeva ova perfidna igra preduvjet je za prelazak na proteinske
proizvode od insekata, što je unosno za korporacije.
Međutim, ovo nije problematično samo iz zdravstvenih razloga.
Zamjene za meso također su daleko od rješenja za koje se predstavljaju.
Naprotiv, kako program Frankensteinov bife – velika obmana o mesnim zamjenama – jasno pokazuje.
Manje mesa iz industrijske stočarstva bi zasigurno bilo poželjno, ali napori multinacionalnih korporacija i
globalnih organizacija prvenstveno pogađaju male farme.
Za njih smanjenje ili čak uklanjanje stoke znači manje stajnjaka i stoga veću potrebu za kupovinom umjetnih gnojiva.
Ovo je potpuna suprotnost ekološkom upravljanju.
Korisnici su ponovo velike poljoprivredne korporacije, dok će mali organski poljoprivrednici
sve više morati odustati iz finansijskih razloga.
Bez regionalne opskrbe hranom, svi su ovisni o multinacionalnim korporacijama.
Zaključak Suprotno svakoj logici, CO₂ se demonizira širom svijeta, dok se insekti, koji predstavljaju
velike zdravstvene rizike, promoviraju kao rješenje.
S obzirom na to da se CO₂ demonizira širom svijeta protiv svake logike, a insekti, koji predstavljaju velike zdravstvene rizike,
promoviraju se kao rješenje, moramo pretpostaviti da postoji globalna zavjera u kojoj je nekoliko bogatih i
moćnih pojedinaca u suradnji s multinacionalnim korporacijama.
Ovo je vjerovatno razlog zašto se svako ko ima drugačije mišljenje ocrnjuje kao teoretičar zavjere – od samih praktičara zavjere!
Ako ljudi odbijaju da budu držani u strahu i teroru zbog laži o CO₂, cijela kula od karata ove globalne zavjere će se srušiti.
Ne samo u pogledu insekata u hrani, već i u mnogim drugim oblastima, kao što su energetska i transportna
politika, planirani 15-minutni gradovi ili planirano ukidanje sistema grijanja na naftu i plin, da spomenemo samo neke.
Ako mi potrošači ne želimo postati potpuno ovisni, moramo odmah pokrenuti naš Veliki reset i odlučno reći NE.
NE visoko prerađenoj ili na bazi insekata hrani, i DA istinski održivim i regionalnim poljoprivrednim proizvodima.
Tada se mnogi problemi uopće ne bi ni pojavili, a rješenja za njih nam se prodaju po velikoj cijeni
od strane korporativnih lobističkih organizacija.
Kao što je Henry Kissinger jednom rekao:
Ko kontroliše naftu, kontroliše nacije.
Ko kontroliše hranu, kontroliše ljude.
Oduzmimo im kontrolu!
Ovisi o svakome od nas!
Samo oni koji znaju rizike mogu ih izbjeći.
Molimo vas da pomognete u objavljivanju ovdje razotkrivenih spletki.
Potičite svoje prijatelje i poznanike da preispitaju svoje navike kupovine.
Samo zajedno možemo spriječiti daljnje globalne propuste.
Sretno s vašim doprinosom!