Када већина људи чује израз "Велики ресет", помисли на Светски економски форум (WEF) у Давосу и његовог оснивача, Клауса Шваба.
Због познатих фраза као што су четврта индустријска револуција, фабрика будућности или дигитализација, често се претпоставља
да се ради само о реструктурирању наше производне индустрије.
Међутим, то утиче на све области нашег друштва, посебно на производњу хране и нашу исхрану.
Овај ресет исхране, који је покренут на потпуно лажним основама, имао је екстреман утицај на понуду
здраве и природне хране, као и на наш просперитет.
Профити и моћ неколико мултинационалних корпорација и милијардера стално расту.
Као што је то често случај, општа јавност и потрошачи плаћају рачун.
Овај документарни филм разоткрива марионетске мајсторе и кориснике.
Иза ове агенде, која је већ у пуном јеку.
Ако влада или лобистичка организација жели да промени постојећа правила и законе, често то оправдава променама климе и
наводном потребом за смањењем емисије CO₂ – посебно ако се може претпоставити да би иначе постојао отпор становништва.
Већ смо обимно извештавали о превари која укључује манипулисане податке и координисане изјаве.
Тврдње Уједињених нација о људски изазваним климатским променама такође су темељно оповргнуте.
као што је Светска климатска декларација Фондације за климатску интелигенцију (Клинтел).
Њихову добро утемељену изјаву да не постоји климатска ванредна ситуација потписало је 1.500 водећих
светских климатолога и стручњака из више од 30 земаља.
С друге стране, разни облици манипулације временом имају огроман утицај.
Међутим, ове појаве нису изазване општом популацијом, већ неким супербогатим појединцима и владама.
Дуго одбацивани као теорија завере, чињенице више не могу бити порицане.
Позадинске информације о овој теми откривене су, на пример, у предаavanju др Филипа Целера о манипулацији
временом и у документарцу "Тајно оружје: манипулација временом".
Убилачки аргумент о CO₂ је такође више него грозан, посебно када је реч о исхрани и животној средини.
Овај суштински гас помаже биљкама да напредују, због чега га многи пољопривредници намерно користе за гашење својих стакленика.
Чак и уз повећање нивоа CO₂ за само 0,03 процентна поена, приноси расту за 40% до 80%, у зависности од биљке.
Поред тога, биљке постају отпорније на штеточине и захтевају мање воде, што значи да се могу гајити и у сувим подручјима.
Где се ниво CO₂ у ваздуху повећава, пустиње се такође повлаче.
У светлу ових чињеница – и у погледу додатних приноса хране и еколошких користи од озелењавања
пустиње – потражња за смањењем CO₂ је веома изненађујућа.
Иронично је да управо они који тврде да им је стало до нашег благостања и желе да реше
глобалне проблеме са храном дају CO₂ лошу репутацију.
Може ли заиста бити да ове богате и моћне организације и мултимилијардери нису свесни важности CO₂ за раст
биљака и тиме противречности у својој званичној агенди?
Више него мало вероватно!
Више је него време да се открију праве намере и интереси неких од ових играча.
1. Светски економски форум (WEF)
Током панел-дискусије на Светском економском форуму било је отвореног говора о екоциду – односно убиству животне
средине – у вези са пољопривредом и производњом енергије.
Џоџо Мехта, извршна директорка организације Stop Ecocide International, жели да ова организација
обезбеди да се рад пољопривредне и енергетске индустрије законски призна као озбиљан злочин.
Слично геноциду, ово еколошко злочинство треба гонити пред Међународним кривичним судом.
Такве захтеве за укидање природних залиха хране нису ништа ново на Светском економском форуму.
Годинама представници Светског економског форума промовишу план да
Трансформација глобалне прехрамбене и пољопривредне индустрије и људске исхране.
Генетски модификовани организми, лабораторијски произведени производи и инсекти као састојци у исхрани имају за
циљ да смање глад и болести и ублаже климатске промене.
Светски економски форум већ годинама објављује одговарајуће декларације о намерама и чланке о овој теми.
У новембру 2016. објављено је осам предвиђања за свет у 2030. години.
Најпознатија од ових изјава је: Нећеш ништа поседовати и бићеш срећан.
У једној од својих прогноза, Светски економски форум је такође поставио тезу да ћемо јести много мање меса и да
оно, ради заштите животне средине и нашег здравља, више не би требало да буде основна намирница.
Да би ова агенда функционисала, потребни су алтернативни извори протеина.
За ту сврху су изабрани инсекти, јер се њихови протеини такође могу користити за производњу синтетичког меса.
Као резултат тога, инсекти ће се сада континуирано промовисати као друштвено прихватљив извор хране:
- Јануар 2021: Инсекти би ускоро могли да се појаве на менијима европских ресторана
- Јул 2021: Зашто инсектима морамо дати улогу коју заслужују у нашем систему исхране
- Фебруар 2022:
5 разлога зашто би једење инсеката могло помоћи у ублажавању климатских промена ... и: неки инсекти и производи од
инсеката сада су дозвољени у прехрамбеним производима у ЕУ.
Известили смо о овоме и повезаним ризицима у фајлу "Инсекти у храни".
Осим годишњег састанка Светског економског форума, на коме се у Давосу окупљају пословни лидери, политичари и
представници медија, Светски економски форум је ретко присутан у јавности и стога се углавном потцењује.
Његов огроман утицај произилази из чињенице да су највећи играчи у областима прикупљања података, телекомуникација, финансија,
прехрамбене индустрије, фармацеутске индустрије и биотехнологије међу партнерским организацијама Светског економског форума.
Многе владе широм света и високе позиције у великим корпорацијама такође су на положајима дипломци
Програма глобалних младих лидера Светског економског форума.
Политичари као што су немачки министар пољопривреде Цем Оздемир, министарка спољних послова Анналена Беербок и француски
председник Емануел Макрон; пословни лидери као што су Марк Закерберг из Мете/Фејсбука, Џек Ма из Алибабе, Џеф Безос из
Амазона, Илон Маск из Кс-а (раније Твитер), Тесле и Спейс-Екс, и Бил Гејтс из Мајкрософта и Фондације Била и Мелинде Гејтс.
Журналисти који формирају јавно мњење као што су Матијас Доепфнер из Аксел Шпрингер, Сандра
Мајшбергер и медицинска аналитичарка CNN-а Лиана Вен;
Познате личности као што су глумац Леонардо ДиКаприо и Иванка Трамп, ћерка бившег америчког председника
Доналда Трампа, као и многе друге утицајне личности.
Ова мрежа омогућава висок степен координације и брзу примену мера, уз пратњу медијске пропаганде.
Ово доводи до све веће глобализације и чини и потрошаче и многа мала предузећа све зависнијим од мултинационалних корпорација.
2. ЕАТ форум
Према сопственим информацијама, EAT форум је глобална платформа заснована на научним
истраживањима за трансформацију прехрамбеног система.
Између осталог, подржава Фонд Уједињених нација за децу (УНИЦЕФ) у развоју нових
смерница о исхрани и иницијатива за одрживи развој.
Сарадња обухвата велики број компанија и организација.
Стога ЕАТ има велики утицај на многе земље и компаније.
У јуну 2016. године – пре него што је ЕУ одобрила инсекте – Кис Аартс, оснивач и извршни директор компаније Protix за производњу
инсеката, био је позван да говори на EAT Stockholm Food Forum о предностима коришћења инсеката као извора протеина.
Према Фредерику Лероју, професору науке о храни и биотехнологије на Универзитету у Бриселу, мрежа EAT блиско сарађује са неким од
највећих произвођача имитација меса, чији је циљ да здраву и хранљиву храну замене
генетски модификованим лабораторијским креацијама.
У ту сврху прописи који регулишу генетски модификовану храну такође треба одговарајуће изменити, на пример како би се
још боље искористиле могућности које нуди уређивање гена.
Утицај EAT форума такође је илустрован његовим стратешким партнерствима, од којих четири укратко наводимо у наставку.
Стратешки партнери ЕАТ форума:
- Нестле, највећа светска прехрамбена компанија и највеће индустријско предузеће у Швајцарској, са 275.000
запослених широм света, тржишном капитализацијом од 300 милијарди евра и продајом од 94 милијарде евра.
Поред свог широког асортимана производа, Нестле је најпознатији по својим скандалима:
Детски рад, трговина људима, принудни рад, илегално договарање цена, беспоштедно уништавање прашуме и неограничена експлоатација
извора пијаће воде ради њене продаје као флаширане воде.
Нестле не преза ни од чега да би остварила профит.
- Данон, једна од водећих међународних прехрамбених компанија са преко 100.000 запослених,
такође је позната по свом беспоштедном приступу.
Између осталог, она покушава да одврати мајке од дојења користећи агресивне методе како би продала своје замјенске производе.
Данон извлачи воду за свој производ Волвик чак и током периода екстремне суше у лето, када су локални становници и
пољопривредници у обавези да се придржавају строгих мера заштите воде због ванредног стања у снабдевању водом.
Компас Груп ПЛЦ, највећа светска компанија за кетеринг са 550.000 запослених, продаје 5,5 милијарди оброка годишње приватним
компанијама, болницама, домовима за старе и школама у 35 земаља.
Ново Нордиск А/С, данска фармацеутска компанија са 59.000 запослених широм света, специјализована за лекове
за дијабетес и коагулацију крви, као и хормонске терапије, остварује приход од 23,7 милијарди евра.
Асортиман производа који је посебно потребан за болести повезане са исхраном и настале
проблеме, и обећава доживотну продају у оквиру праћења.
Са таквим стратешким партнерима, мало је вероватно да ће EAT узети у обзир интересе малих пољопривредника и
регионалних прехрамбених компанија на било који значајан начин.
Напротив, може се претпоставити да ће се даље глобално консолидовање спроводити без икаквих скрупула.
3. Светски бизнис савет за одрживи развој (WBCSD)
Светски пословни савет за одрживи развој је организација коју воде руководиоци мултинационалних компанија и која представља
њихове корпоративне интересе на међународној политичкој сцени.
Још 2003. године Светска банка сматрала је WBCSD једним од најутицајнијих форума за предузећа.
Даље анкете су такође показале да је WBCSD најважнија институција после ЕУ и да игра
кључну улогу у увођењу политика одрживог развоја.
У својој визији 2050: Време за трансформацију, WBCSD наводи свој кључ за будућност:
Пословне иновације помажу у развоју и проширењу низа нових, здравих и одрживих извора протеина.
укључујући оне засноване на биљкама, инсектима, гљивама, воденим организмима и месу узгајаном у лабораторијама.
4. Свеж
FReSH је иницијатива покренута 2017. године од стране EAT форума и WBCSD-а и означава реформу исхране за одрживост и здравље.
Преведено: Реформа исхране за одрживост и здравље.
FReSH има за циљ да покрене трансформацију прехрамбеног система и створи низ пословних решења за промене у индустрији.
Једна од полазних тачака је промена исхране у корист протеина који се сматрају одрживим и привлачним
потрошачима, произвођачима, пољопривредницима и предузећима.
У овом пројекту учествује више од 30 компанија, од којих су све међу највећим и водећим
компанијама у својим индустријама широм света.
На пример:
- прехрамбене компаније Нестле, Данон, Келогс, ПепсиКо и Унилевер,
- фармацеутска компанија Бајер, која такође поседује произвођача пестицида Монсанто,
- хемијска компанија BASF са својим пословним областима заштите усева, биотехнологије и генске терапије,
- пољопривредно-технолошка групација Syngenta, специјалиста за семе и производе за заштиту биљака,
- трговачка група Каргил, која се фокусира на храну и сточну храну
и Bühler AG, пружалац комплетних технолошких решења за производњу и прераду протеина у производима за замјену
меса и рибе, који такође гради потпуне инсектне погоне.
Иницијатива FreSH окупља мултинационалне корпорације, од којих многе зарађују што су природни услови
узгоја гори – на пример, због нижег нивоа CO₂ или суше.
То је зато што су њихови производи и услуге веома тражени и стога скупи.
Лоббистичке групе које представљају ове велике корпорације, од којих су неке више пута биле умешане у еколошке скандале,
сигурно неће предузети ништа да промовишу мале, регионалне пољопривредне структуре, а камоли да открију превару са CO₂.
Уосталом, руководиоци ових корпорација одговарају својим акционарима – и желе да виде највеће могуће приносе.
Својим рекламним кампањама ове корпорације такође имају знатно већи утицај на мейнстрим медије, а самим тим и на њихово
извештавање, него локални пољопривредник, који највише продаје половни трактор сваких неколико година преко огласа.
Подмукли приступ
Постоји још неколико институција и иницијатива које желе да промене наше прехрамбене навике.
На пример, Фондација Рокфелер или Бил Гејтс, који улаже у све, од вештачког мајчиног млека и синтетичког меса до великих
пољопривредних површина, у све што може да донесе повраћај.
У овом тренутку ћемо се уздржати од пружања детаљног описа њихових активности, јер је принцип
сличан оном код организација које су већ описане.
Нешто потпуно природно биће забрањено на слабим основама и замењено патентним, вештачким и
генетски модификованим лабораторијским производима.
Резултат је да неколико корпорација стиче све већи утицај на снабдевање храном.
Ово повећава њихову моћ и чини их све богатијим, док становништво постаје све зависније и сиромашније.
Смањење конзумације меса које захтева ова подла игра предуслов је за прелазак на протеине из
инсеката, што је профитабилно за корпорације.
Међутим, ово није проблематично само са становишта здравља.
Замене за месо су такође далеко од тога да буду решење за које се представљају.
Сасвим супротно, као што програм "Франкенштајнов буфет" – велика превара о заменицима меса – јасно показује.
Мање меса из фабричког узгоја сигурно би било пожељно, али напори мултинационалних корпорација и
глобалних организација углавном утичу на мале фарме.
За њих смањење или чак елиминација стоке значи мање ђубрива и стога већу потребу за куповином вештачког ђубрива.
Ово је потпуно супротно од еколошког управљања.
Корисници су поново велике пољопривредне корпорације, док ће мали органски произвођачи све више
бити приморани да одустану из финансијских разлога.
Без регионалног снабдевања храном, сви су зависни од мултинационалних корпорација.
Закључак Супротно свакој логици, CO₂ се широм света демонизује, док се инсекти, који представљају
озбиљне здравствене ризике, промовишу као решење.
С обзиром на то да се CO₂ демонизује широм света против сваке логике и да се инсекти, који представљају озбиљне здравствене
ризике, промовишу као решење, морамо претпоставити да постоји глобална завера у којој учествује неколико богатих и
моћних појединаца у сарадњи са мултинационалним корпорацијама.
Вероватно је управо због тога свако ко има другачије мишљење оклеветан као теоретичар завере – од самих практичара завере!
Ако људи одбију да буду држани у страху и терору због лажи о CO₂, цело кула од карата ове глобалне завере ће се срушити.
Не само када је реч о инсектима у храни, већ и у многим другим областима као што су енергетска и транспортна политика,
планирани петнаестоминутни градови или планирано постепено укидање система грејања на нафту и гас, да поменемо само неке.
Ако ми потрошачи не желимо да постанемо потпуно зависни, морамо сада покренути наш Велики ресет и одлучно рећи НЕ.
НЕ високо прерађеним или на основу инсеката произведеним намирницама, и ДА заиста
одрживим и регионалним пољопривредним производима.
Тада се многи проблеми уопште не би ни појавили, а решења за њих нам корпоративне
лобистичке организације продају по великој цени.
Као што је Хенри Кисинџер једном рекао:
Ко контролише нафту, контролише нације.
Ко контролише храну, контролише људе.
Одузмемо им контролу!
То зависи од сваког од нас!
Само они који знају ризике могу их избећи.
Молим вас да помогнете у објављивању интрига које су овде разобличене.
Поттикните своје пријатеље и познанике да преиспитају своје навике у куповини.
Само заједно можемо спречити даље глобалне пропусте.
Срећно са вашим доприносом!