1. februara 2023. godine stupio je na snagu Zakon o zahtjevima za područja vjetroelektrana u Saveznoj Republici Njemačkoj.
Ovim zakonom savezna vlada obavezuje države da do kraja 2032. godine odrede određeni
procenat svoje kopnene površine za energiju vjetra.
Za gradove-države Berlin, Hamburg i Bremen, omjer iznosi 0,5 posto površine.
Za ostale zemlje, između 1,8 posto i 2,2 posto.
Samo u Bavarskoj to iznosi oko 1.270 kvadratnih kilometara za vjetroturbine.
područje površine pola veličine Sarlanda.
Kako bi se postigao ovaj cilj, Savezna vlada je izmijenila Savezni zakon o zaštiti prirode tako da se
sada mogu koristiti čak i zaštićena područja pejzaža.
Vjetroenergija je praktično neiscrpan izvor energije, čiji se potencijal trenutno iskorištava samo djelimično.
Ovo je način na koji to uvijek opisuju zagovornici energetske tranzicije.
Naravno, cilj je također borba protiv često spominjanog problema klimatskih promjena, jer ova
tehnologija ne bi proizvodila nikakve emisije CO2.
Kao što je često slučaj, uzima se u obzir ili se medijski efektno predstavlja samo krajnji rezultat,
a ne ono što se mora potrošiti da bi se postigao.
Ovo uglavnom utječe na sljedeća područja.
1. Utjecaj na okoliš
Termin "ekološka politika" je skovan oko 1970. godine i odnosi se na sve političke napore za
očuvanje prirodnih osnova ljudskog života i prirode.
Vjetroturbine se također navodno postavljaju kako bi zaštitile okoliš.
Ali da li su oni zaista blagoslov za okoliš?
1a) Krčenje šuma
U prošlosti su najveći neprijatelji šume bili suša, oluje i štitaraši.
Ali sada moraju biti uključene i vjetroturbine u ovu brojku.
Na primjer, u šumi Reinhardswald u Hesenu može se posjeći 29 hektara šume sa stablima starim
do 195 godina za 18 planiranih vjetroturbina.
Nakon toga šuma se više ne može koristiti kao šuma, već kao industrijski pogon sa drvenim vezama.
Široki prolazi izrezani u šumi stvaraju više rubova.
Drveće koje raste na takvim mjestima može odumrijeti jer je mnogo više izloženo vjetru i suši, što
uzrokuje da se takva ogoljena područja dalje šire.
Iako će dijelovi područja biti ponovo pošumljeni nakon izgradnje vjetroturbina, prirodi će trebati mnogo
decenija da obnovi zdrav šumski podlog bogat humusom.
1 b) Potrošnja resursa
Za izgradnju vjetroturbine nisu potrebni samo stup i rotor, već i dobro razvijena cestovna mreža za transport komponenti turbine.
Da bi cijela struktura ostala stabilna, također joj je potreban čvrst temelj.
Može se vidjeti šta je potrebno za ovo na projektu vjetroelektrane Altdorfer Wald.
Ovdje će biti podignuto trideset devet vjetroturbina visine 285 metara.
Ove strukture su više od pet puta više visoke od prosječnog crkvenog tornja.
Ovo zahtijeva temelj zapremine 1.500 kubnih metara.
U slučaju Altdorfške šume, za 39 vjetroturbina će biti potrebno ukupno 58.500 kubnih metara betona.
Da bi se isporučio ovaj beton, mobilni mikseri za beton kapaciteta 7,5 kubnih metara moraju obaviti ukupno 15.600 vožnji.
Pored toga, bit će potrebno više od 45.000 vožnji kamionima za šljunak kako bi se preveo
šljunak za proširenje dionice puta duge 27 kilometara.
1c) Promjene u flori i fauni
Hiljade šišmiša i ptica svake godine postanu žrtve vjetroturbina.
Prema projekcijama, samo u Njemačkoj godišnje ima više od otprilike 200.000 šišmiša, zbog čega
su neke vrste šišmiša već ugrožene izumiranjem.
Opasnost za životinje ne leži samo u činjenici da udaraju u lopate rotora.
Pad pritiska iza lopatica rotora uzrokuje pucanje pluća i unutrašnjih organa životinja.
U studiji provedenoj 2017. godine, Njemački zrakoplovni centar je modelnim proračunima utvrdio da svake godine
otprilike 1.200 milijardi insekata strada od vjetroturbina.
To je otprilike 3 milijarde insekata dnevno.
Ostaci letećih insekata na lopaticama rotora također doprinose većim gubicima u efikasnosti turbine.
Ovo nije samo prijetnja životinjskim populacijama, već i krajoliku.
Na nekim mjestima se na padinama sjeku drveća, što potom povećava rizik od erozije tla i klizanja tla.
1 d) Kontaminirana mjesta
Vjetroturbine su trenutno dizajnirane za vijek trajanja od 20 godina.
Nakon toga, cijeli sistem bi se morao demontirati i zbrinuti.
Međutim, vrlo je upitno hoće li se betonski temelji zaista ukloniti u svakom slučaju.
Zbog toksina i kompozitnih materijala koje sadrže, još uvijek ne postoji koncept reciklaže
krila, zbog čega se ovaj opasni otpad mora zbrinuti.
Samo lopate rotora godišnje proizvedu 20.000 tona otpada. I taj trend je u porastu.
Privremeni zaključak
Zelena stranka je nekada osnovana da bi zaštitila životnu sredinu.
U međuvremenu su, međutim, prilično stigli do uništavanja okoliša.
Dok su građevinski projekti bili obustavljeni zbog prisustva žižaka, Zakon o zaštiti prirode je čak izmijenjen u
korist vjetroturbina, tako da mnoge vrste ptica, poput lastavica, više se ne smatraju ugroženima zbog energije vjetra.
Prema pravnom mišljenju koje je naručilo Udruženje za očuvanje prirode i biodiverziteta (NABU), ovo je
čak prekršilo važeće zakonodavstvo EU o zaštiti vrsta.
Štaviše, ova tehnologija nije efikasna u korištenju resursa ako je osmišljena samo za tako kratko vremensko razdoblje, a zatim
ostavlja materijale čije zbrinjavanje još nije razjašnjeno.
Ideološkim ciljevima se sada posvećuje više pažnje nego zaštiti okoliša.
2. Klimatske promjene
Samo Njemačka trenutno ima 32.000 radnih vjetroturbina.
To je dovelo do smanjenja prosječne brzine vjetra za 13% u posljednjih 20 godina, kako je utvrdio Univerzitet u Osnabrücku.
Ovo neće proći bez posljedica.
2a) Promijenjena cirkulacija zraka
Sjedinjene Američke Države proizvode 2,5 puta više energije vjetra nego Njemačka.
Ove ozbiljne intervencije mogle bi dramatično smanjiti zračne struje koje teku od ekvatora do Sjevernog pola, što bi rezultiralo
spuštanjem mlaznog toka na južnim geografskim širinama.
Ovo bi moglo dovesti do prorjeđivanja slojeva zraka iznad Sjevernog pola, što bi
rezultiralo manjim odrazom i time zagrijavanjem regije.
2b) Sušenje tla
Interakcije između vjetroturbina i slojeva zraka imaju odlučujući utjecaj na protoke topline i vlage između površine i atmosfere.
Tok zraka se usporava ispred vjetroturbina i zavija iza njih.
Na svakom velikom vjetroelektranu vlaga se time uklanja iz atmosfere, posebno ljeti, a tlo se dodatno zagrijava.
Nedavna studija iz Kine pokazuje razorne posljedice koje vjetroelektrane imaju na svoju okolinu.
Studija je ispitala utjecaj kineske vjetroelektrane na granici s Mongolijom.
Utvrđeno je da se vlažnost tla smanjivala za 4,1% godišnje.
Složeni mehanizmi još nisu u potpunosti razumljivi, ali je sigurno da vjetroelektrane zapravo
dovode do isušivanja tla na kojem su izgrađene.
U najgorem slučaju može dovesti do suša i erozije tla, što se može proširiti i na širu periferiju.
Privremeni zaključak
Upotreba energije vjetra se promoviše kako bi se suprotstavilo klimatskim promjenama za koje se navodno krivi CO2.
Sušenje zemljišta, posebno, prikazano nam je na upečatljiv način i s apokaliptičnim slikama kao posljedicom klimatskih promjena.
Međutim, nedavne studije pokazuju da vjetroturbine, posebno, mogu dovesti do suše.
3. Oštećenje zdravlja
Vjetroturbine mogu uzrokovati razne zdravstvene probleme, kao što su poteškoće s
koncentracijom, nervoza, glavobolje i poremećaji spavanja.
Opasnosti uglavnom potiču od infrazvuka i bačenih sjena.
Međutim, led također predstavlja opasnost zimi.
3a) Ledeni
U nepovoljnim vremenskim uslovima na lopaticama rotora može se stvoriti led.
Onda postoji čak i rizik po život.
Rotorska krila mogu bacati komade leda na velike udaljenosti.
3b) Infrazvuk
Infrazvuk je zvuk čija je frekvencija ispod opsega ljudskog sluha, tj. ispod 16 herca.
Neki ljudi koji žive u blizini vjetroturbina prijavljuju simptome poput umora, depresije ili čak morske bolesti.
Kardiohirurg Christian Friedrich Fahl je naučno istražio fenomen kao voditelj radne grupe za
infrazvuk na Univerzitetskoj bolnici u Maincu.
Prema njemu, ovo se događa kada rotorno krilo klizi duž stuba, komprimirajući zrak i stvarajući kratke, strme impulse.
Infrazvuk također ubrzava na otvorenom.
Percepirano je kao buka, ali nije pulsirajuće.
Impulsi koji se ovdje javljaju također se mogu fizički osjetiti.
To je uporedivo s posjetiteljem koji stoji ispred bas-zvučnika na rock koncertu i može fizički osjetiti zvuk.
Međutim, impulsi koje generiše vjetroturbina su mnogo snažniji.
3c) Sjenka
Kada sunce sija, rad vjetroturbina stvara pokretnu sjenu, koja također može izazvati znatnu nelagodu kod
pogođenih osoba, kao što su problemi s koncentracijom, nervoza, glavobolje i poremećaji spavanja.
Sjenka koju baca rotor je neugodna za mnoge ljude, jer uzrokuje periodične fluktuacije u svjetlini.
Prema Federalnoj/državnoj radnoj grupi za kontrolu emisija, pri odobravanju vjetroturbina mora se osigurati da
teoretski moguće trajanje zasjenjivanja kuće ne prelazi 30 sati po kalendarskoj godini ili 30 minuta po danu.
Gdje je to potrebno, mora se koristiti tehnologija prebacivanja kako bi se osiguralo da stvarno trajanje zasjenjivanja
bude ograničeno na 8 sati godišnje i 30 minuta dnevno.
Ako je kuća izložena sjenama koje bacaju nekoliko vjetroturbina, vrijednosti se odnose na sve turbinske zajedno.
Privremeni zaključak
Za obične građane, princip da zagađivač plaća uvijek važi.
Zar ovo ne bi trebalo važiti i za operatere vjetroturbina?
To je zato što bi, ako se dokaže da takav objekat uzrokuje zdravstvene probleme među stanovništvom,
morao biti zatvoren, bez obzira na to da li je dostignut određeni broj sati izloženosti ili ne.
Ovo postavlja pitanje zašto su ove biljke uopće odobrene.
4. Energetska tranzicija postaje nepriuštiva
4a) Stvarni učinak vjetroturbina
Operateri čuvaju stope iskorištenosti svojih vjetroparka kao državnu tajnu.
Novine Neue Zürcher Zeitung ispitala su 18.000 vjetroturbina u Njemačkoj – s ozbiljnim rezultatima.
Skoro četvrtina ispitivanih postrojenja nije ni dostigla faktor iskorištenja od 20%.
Samo 15% postrojenja je imalo procijenjenu stopu iskorištenosti veću od 30%.
Gotovo svi se nalaze blizu obale.
4b) Potrošači plaćaju za gubitak
Krajem januara 2024. godine, četiri operatora elektroenergetske mreže predstavili su račun
za to koliko nas košta energija vjetra i sunca.
Proširenje vjetroelektrana i solarnih elektrana znači da se tokom perioda jakih vjetrova ili intenzivnog sunčevog zračenja
proizvodi više električne energije nego što je potrebno.
Cijene električne energije na berzi tada padaju prema nuli ili čak u negativno područje, što
znači da se za kupovinu mora platiti dodatni novac.
Ipak, operateri vjetroturbina dobivaju zajamčenu tarifu za prodaju električne energije od 7,35 penija po kilovatsati.
Operateri solarnih elektrana čak plaćaju 11 do 13 penija po kilovatsati.
Sve češće, čak i kada je proizvodnja vjetra prekomjerna, turbine se moraju isključiti kako bi se
spriječilo da previše električne energije uđe u sistem.
Ali čak i kad je postrojenje u zastoju, novac i dalje teče kao da su operateri proizveli električnu energiju.
Ovo je potrošače u 2022. koštalo oko milijardu eura, a da za uzvrat ništa nisu dobili.
4c) Troškovi proširenja mreže
Većina vjetroelektrana se nalazi u sjevernoj Njemačkoj zbog vjetrovitih uslova.
Međutim, kako bi se struja dovela do industrijskih lokacija u Bavarskoj i
Baden-Virtembergu, električna mreža se također mora proširiti.
Očekuje se da će neophodno proširenje dalekovoda visokog napona koštati 300 milijardi eura do 2045. godine,
uz dodatnih 150 milijardi eura potrebnih za distributivne mreže u gradovima i općinama.
Kako bi se potaknulo širenje vjetroelektrana u južnoj regiji s slabim vjetrom, Zakon o EEG-u iz 2023.
predviđa korektivni faktor od 50% do 60% za ovu regiju.
To znači da će biti dodijeljene dodatne subvencije za energiju vjetra jer se vjetroturbine ne mogu
ekonomično raditi u južnoj Njemačkoj uz postojeće subvencije.
Privremeni zaključak
Vjetroelektrane nisu efikasne za poslovnu lokaciju poput Njemačke.
Bez subvencija ideološki vođene politike, jedva bi koji investitor uložio u ovu tehnologiju, jer takvi pogoni ne
bi mogli konkurisati na tržištu pod uslovima konkurencije.
Ovi uslovi čine proizvedenu električnu energiju sve nepristupačnijom za potrošače.
Privatna lica će izgubiti svoj životni standard, a preduzeća će se sve više seliti u inostranstvo.
Ministar ekonomije Robert Habeck bi rekao: "U Njemačkoj industrija nije insolventna, ona samo prestaje proizvoditi."
Zaključak
Energetski potencijal vjetra nam se uvijek predstavlja kao oblik energije koji je
posebno ekološki prihvatljiv i povoljan za klimu.
Međutim, kao što vidimo, nijedno od ovih nije tačno.
S druge strane, to je nepouzdani oblik proizvodnje energije i, štaviše, posebno skup za potrošače.
Ali zašto se to još uvijek nastavlja, i ko u tome ima interes?
Moguć odgovor na ovo pitanje mogao bi biti sljedeći.
"Nećeš posjedovati ništa i bit ćeš sretan" je rečenica preuzeta iz videa Svjetskog ekonomskog foruma (WEF) iz
2016. godine koji sažima esej danske političarke Ide Auken.
Ida Auken je članica programa Mladih globalnih lidera Svjetskog ekonomskog foruma.
To bi bilo idealno za WEF i one koji stoje iza njega.
Sve što je nekome potrebno prima se kao usluga.
S jedne strane, ova usluga bi bila dobar posao, ali s druge strane, svi bi postali potpuno transparentni građani.
Da bi se to postiglo, postojeće strukture u ekonomiji i društvu prvo bi se morale razgraditi, a bio bi
potreban plan kako bi se to ostvarilo bez otpora stanovništva.
Moguće je da sve robe postanu skuplje, pa stanovništvo više ne bi moglo pokriti svoje troškove
života i moralo bi potrošiti sve svoje ušteđevine.
Troškovi energije su uračunati u cijenu većine dobara jer su neophodni za njihovu proizvodnju.
Cijena električne energije bi time bila poluga koja bi se mogla koristiti za povećanje cijena dobara.
Nuklearne elektrane su ugašene, a zbog sankcija Rusiji više ne dobijamo jeftini prirodni gas.
Shodno tome, najjeftinije opcije za proizvodnju električne energije su nestale.
Ili je dostupno mnogo električne energije iz vjetroelektrana i cijena na berzi električne energije se približava
nuli, ili nema dovoljno vjetra i električna energija se mora kupiti iz inostranstva po visokim cijenama.
Ovo povećava cijenu električne energije i time cijenu proizvedene robe.
Dugoročno, kompanije ne bi mogle preživjeti u takvom okruženju.
Oni ili potpuno obustave proizvodnju ili emigriraju.
Ono što ostaje je stanovništvo s visokom stopom nezaposlenosti, koje više nije u stanju
sastaviti kraj s krajem zbog visokih troškova energije.
WEF i njegovi sponzori bi tada postigli svoj cilj.
Populacija koja je na milost i nemilost elita i voljno se pokorava.