Laki tuulivoima-alueita koskevista vaatimuksista tuli Saksassa voimaan 1. helmikuuta 2023.
Tällä lailla liittovaltion hallitus velvoittaa osavaltioita osoittamaan tietyn prosenttiosuuden maa-alueistaan
tuulivoiman käyttöön vuoden 2032 loppuun mennessä.
Berliinin, Hampurin ja Bremenin kaupunkivaltioissa osuus on 0,5 prosenttia pinta-alasta.
Muiden maiden osalta 1,8-2,2 prosenttia.
Pelkästään Baijerissa tuulivoimaloiden pinta-ala on noin 1 270 neliökilometriä.
alue on puolet Saarlandin pinta-alasta.
Tämän tavoitteen saavuttamiseksi liittohallitus on muuttanut liittovaltion luonnonsuojelulakia siten,
että myös maisemansuojelualueita voidaan nyt käyttää.
Tuulivoima on lähes ehtymätön energialähde, jonka potentiaalia hyödynnetään nykyisin vain rajoitetusti.
Energiamurrosta kannattavat tahot kuvaavat sitä aina näin.
Tavoitteena on tietysti myös ilmastonmuutoksen torjunta, mitä korostetaan toistuvasti, koska tämä
tekniikka ei tuottaisi lainkaan hiilidioksidia.
Kuten niin usein käy, vain se, mitä lopussa tulee ulos, otetaan huomioon tai esitetään
mediatehokkaasti, mutta ei sitä, mitä siihen on käytettävä.
Tämä liittyy pääasiassa seuraaviin aloihin.
1. ympäristön pilaantuminen
Termi ympäristöpolitiikka otettiin käyttöön noin vuonna 1970, ja sillä viitataan kaikkiin poliittisiin pyrkimyksiin
säilyttää ihmiselämän ja luonnon luonnolliset perusteet.
Tuulivoimalat pystytetään oletettavasti myös ympäristön suojelemiseksi.
Mutta ovatko ne todella siunaus ympäristölle?
1a) Metsäkato
Aiemmin metsän suurimmat viholliset olivat kuivuus, myrskyt ja kaarnakuoriaiset.
Mutta nyt myös tuulivoimalat on otettava mukaan.
Esimerkiksi Reinhardswaldissa Hessenissä 29 hehtaaria metsää, jonka puusto on jopa 195 vuotta vanhaa,
saatetaan raivata 18 suunniteltua tuulivoimalaa varten.
Tämän jälkeen metsää ei voida enää toteuttaa metsänä, vaan pikemminkin teollisuuslaitoksena, jolla on puustoyhteys.
Metsään hakatut suuret käytävät luovat lisää reunoja.
Tällaisilla paikoilla seisovat puut voivat kuolla, koska ne ovat paljon alttiimpia tuulelle ja kuivuudelle, mikä
johtaa siihen, että tällaiset käytävät leviävät edelleen.
Vaikka osia metsitetään uudelleen tuulivoimaloiden rakentamisen jälkeen, kestää vuosikymmeniä, ennen kuin
luonto palauttaa terveen ja humuspitoisen metsänpohjan.
1 b) Resurssien kulutus
Tuulivoimalan rakentaminen edellyttää maston ja roottorin lisäksi myös hyvin kehittynyttä
tieverkostoa tuulivoimalan osien kuljettamista varten.
Jotta kokonaisuus pysyisi pystyssä, se tarvitsee myös vakaan perustan.
Altdorfer Waldin tuulivoimapuistossa nähdään, mitä tähän tarvitaan.
Sinne on tarkoitus pystyttää 39 tuulivoimalaa, joiden korkeus on 285 metriä.
Nämä kohteet ovat yli viisi kertaa niin korkeita kuin keskimääräinen kirkontorni.
Tämä edellyttää 1500 kuutiometrin suuruista perustusta.
Altdorfin metsän tapauksessa 39 tuulivoimalaa varten tarvitaan yhteensä 58 500 kuutiometriä betonia.
Tämän betonin toimittamiseksi siirrettävien betonimyllyjen on tehtävä 15 600 matkaa 7,5 kuutiometriä kohden.
Lisäksi 27 kilometrin pituisen tieosuuden laajentamiseen tarvittavan soran kuljettamiseen
tarvitaan yli 45 000 sorakuorma-autokuljetusta.
1c) Kasviston ja eläimistön muutokset
Tuhannet lepakot ja linnut joutuvat vuosittain tuulivoimaloiden uhreiksi.
Ennusteiden mukaan pelkästään Saksassa on vuosittain yli 200 000 lepakkoyksilöä, minkä vuoksi
joidenkin lepakkolajien populaatiot ovat jo uhanalaisia.
Vaarana eläimille ei ole ainoastaan se, että ne lentävät roottorin lapoja vasten.
Paineen lasku roottorin lapojen takana saa eläinten keuhkot ja sisäelimet puhkeamaan.
Saksan ilmailu- ja avaruuskeskus totesi vuonna 2017 mallilaskelmiin perustuvassa tutkimuksessa, että noin 1 200
miljardia hyönteistä joutuu vuosittain tuulivoimaloiden uhreiksi.
Se on noin 3 miljardia hyönteistä päivässä.
Lentävien hyönteisten jäänteet roottorin lapojen päällä lisäävät myös turbiinin tehohäviöitä.
Se ei ole uhka vain eläinkannoille vaan myös maisemalle.
Joissakin paikoissa puita kaadetaan rinteiltä, mikä lisää maaperän eroosion ja maanvyörymien riskiä.
1 d) Pilaantuneet alueet
Tuulivoimalat on nykyisin suunniteltu 20 vuoden käyttöiälle.
Koko järjestelmä olisi sen jälkeen purettava ja hävitettävä.
On kuitenkin enemmän kuin kyseenalaista, puretaanko betoniperustukset todella joka tapauksessa.
Siipien kierrätystä ei ole vielä suunniteltu niiden sisältämien myrkkyjen ja komposiittimateriaalien vuoksi,
minkä vuoksi tämä ongelmallinen jäte on hävitettävä.
Pelkästään roottorin terät tuottavat vuosittain 20 000 tonnia jätettä. Ja suuntaus on kasvava.
Väliaikaiset päätelmät
Vihreä puolue puolusti aikoinaan ympäristönsuojelua.
Sillä välin he ovat kuitenkin ennemminkin päätyneet ympäristön tuhoamiseen.
Samalla kun rakennushankkeet pysäytettiin kovakuoriaisen esiintymisen vuoksi, luonnonsuojelulakia jopa muutettiin
tuulivoimaloiden osalta niin, että monia lintulajeja, kuten haikaroita, ei enää lasketa tuulivoiman uhanalaisiksi lajeiksi.
Luonnonsuojeluliiton (NABU) teettämän oikeudellisen lausunnon mukaan tämä oli jopa EU:n
nykyisen lajisuojelulainsäädännön vastaista.
Tämä tekniikka ei myöskään ole resurssiystävällistä, jos se on suunniteltu vain näin lyhyeksi ajaksi ja jättää sen jälkeen
jälkeensä aineita, joiden hävittämistä ei ole vielä selvitetty.
Ideologisiin tavoitteisiin kiinnitetään nyt enemmän huomiota kuin ympäristönsuojeluun.
2. Ilmaston muutokset
Pelkästään Saksassa on tällä hetkellä käytössä 32 000 tuulivoimalaa.
Osnabrückin yliopiston mukaan tämä on johtanut viimeisten 20 vuoden aikana keskimääräisen
tuulennopeuden vähenemiseen 13 prosentilla.
Tämä ei ole ilman seurauksia.
2a) Muuttunut ilmankierto
Yhdysvalloissa tuotetaan 2,5 kertaa enemmän tuulienergiaa kuin Saksassa.
Nämä vakavat toimenpiteet voisivat vähentää dramaattisesti ilmavirtauksia päiväntasaajalta pohjoisnavalle päin, mikä johtaisi
suihkuvirtauksen heikkenemiseen eteläisillä leveysasteilla.
Tämän mukaan ilmakerrosten oheneminen pohjoisnavan yläpuolella olisi mahdollista, mikä
vähentäisi heijastumista ja siten alueen lämpenemistä.
2b) Maaperän kuivuminen
Tuulivoimaloiden ja ilmakerrosten välinen vuorovaikutus vaikuttaa ratkaisevasti pinnan ja
ilmakehän välisiin lämpö- ja kosteusvirtoihin.
Ilmavirta hidastuu tuuliturbiinien edessä ja pyörteilee niiden takana.
Jokaisessa suuressa tuulipuistossa ilmakehästä poistetaan kosteutta, erityisesti kesällä, ja lisäksi maaperä lämpenee.
Tuore Kiinassa tehty tutkimus osoittaa, millaisia tuhoisat seuraukset tuulipuistoilla on ympäristöönsä.
Mongolian rajalla sijaitsevan kiinalaisen tuulipuiston vaikutuksia analysoitiin.
Todettiin, että maaperän kosteus väheni 4,1 prosenttia vuodessa.
Monimutkaisia mekanismeja ei vielä täysin ymmärretä, mutta on varmaa, että tuulipuistot johtavat
tehokkaasti maaperän kuivumiseen, jolle ne on rakennettu.
Pahimmassa tapauksessa se voi johtaa kuivuuteen ja maaperän eroosioon, joka voi levitä myös laajemmalle alueelle.
Väliaikaiset päätelmät
Tuulienergian käyttöä edistetään, jotta voidaan torjua ilmastonmuutosta, jonka väitetään johtuvan hiilidioksidista.
Erityisesti maaperän kuivuminen esitetään meille vaikuttavina ja apokalyptisinä kuvina ilmastonmuutoksen seurauksena.
Nykyiset tutkimukset kuitenkin osoittavat, että erityisesti tuulivoimalat voivat aiheuttaa kuivuutta.
3. terveyshaitat
Tuulivoimalat voivat aiheuttaa erilaisia terveysongelmia, kuten keskittymishäiriöitä,
hermostuneisuutta, päänsärkyä ja unihäiriöitä.
Suurimmat vaarat ovat infraäänet ja varjojen välkyntä.
Talvella on kuitenkin myös jäävaara.
3a) Jää
Epäsuotuisissa sääolosuhteissa roottorin lapoihin voi muodostua jäätä.
Silloin on jopa hengenvaara.
Roottorin lavat voivat kuljettaa jääpaloja pitkien matkojen päähän.
3b) Infraäänet
Infraääni on ääntä, jonka taajuus on ihmisen kuuloalueen alapuolella eli alle 16 hertsiä.
Jotkut tuulivoimaloiden läheisyydessä asuvat ihmiset raportoivat väsymyksen, masennuksen
tai jopa merisairauden kaltaisista oireista.
Sydänkirurgi Christian Friedrich Fahl on tutkinut ilmiötä tieteellisesti Mainzin
yliopistollisen sairaalan infraäänityöryhmän johtajana.
Hänen mukaansa tämä tapahtuu, kun roottorin lapa kulkee mastoa pitkin, puristaa ilmaa ja luo lyhyitä, jyrkkiä pulsseja.
Ulkoilmassa infraäänet myös lisäävät äänenvoimakkuutta.
Se havaitaan kohinana, mutta se ei ole pulssimaista.
Täällä tapahtuvat impulssit voidaan tuntea myös fyysisesti.
Se on verrattavissa siihen, että kävijä seisoo rock-konsertin bassokaiuttimien edessä ja havaitsee äänen fyysisesti.
Tuulivoimalan tuottamat pulssit ovat kuitenkin paljon massiivisempia.
3c) Pudotusvarjo
Tuulivoimaloiden toiminta aiheuttaa auringossa liikkuvan varjon, joka voi myös aiheuttaa huomattavaa
haittaa, kuten keskittymisvaikeuksia, hermostuneisuutta, päänsärkyä ja unihäiriöitä.
Roottorin heittämät varjot ovat monille ihmisille epämiellyttäviä, koska ne aiheuttavat ajoittaista kirkkauden vaihtelua.
Päästöjen valvontaa käsittelevän liittovaltion ja osavaltioiden työryhmän mukaan tuulivoimaloita hyväksyttäessä on varmistettava,
että talon teoreettisesti mahdollinen varjostuksen kesto 30 tuntia kalenterivuodessa tai 30 minuuttia vuorokaudessa ei ylity.
Tarvittaessa on käytettävä poiskytkentätekniikkaa sen varmistamiseksi, että varjovaikutuksen
todellinen kesto rajoitetaan 8 tuntiin kalenterivuodessa ja 30 minuuttiin päivässä.
Jos talo on useamman tuulivoimalan varjossa, arvot koskevat kaikkia voimaloita yhdessä.
Väliaikaiset päätelmät
Tavallisiin kansalaisiin sovelletaan aina saastuttaja maksaa -periaatetta.
Eikö tämän pitäisi koskea myös tuulivoimaloiden ylläpitäjiä?
Jos tällainen laitos todistettavasti aiheuttaa terveysongelmia väestössä, laitos olisi kytkettävä pois päältä riippumatta
siitä, onko tietty altistumistuntimäärä saavutettu vai ei.
Tämä herättää kysymyksen siitä, miksi tällaiset laitokset on ylipäätään hyväksytty.
4. Energiamurroksesta on tulossa mahdoton toteuttaa.
4a) Tuulivoimaloiden todellinen teho
Toiminnanharjoittajat varjelevat tuulipuistojensa kapasiteetin käyttöastetta kuin valtiosalaisuutta.
Neue Zürcher Zeitung -lehti on analysoinut 18 000 tuulivoimalaa Saksassa - ja saanut raitistavia tuloksia.
Lähes neljäsosalla analysoiduista järjestelmistä ei ollut edes 20 prosentin kapasiteettikerrointa.
Vain 15 prosentissa laitoksista kapasiteetin käyttöasteen arvioitiin olevan yli 30 prosenttia.
Lähes kaikki näistä sijaitsevat lähellä rannikkoa.
4b) Kuluttajien maksama tappiotili
Tammikuun 2024 lopussa neljä sähköverkko-operaattoria esitti laskun siitä, mitä tuuli- ja aurinkovoima maksaa meille.
Tuuli- ja aurinkovoimaloiden laajentaminen tarkoittaa, että voimakkaan tuulen tai
auringonpaisteen aikana tuotetaan enemmän sähköä kuin tarvitaan.
Tämän seurauksena sähkön hinta pörssissä laskee kohti nollaa tai jopa negatiiviseksi, mikä
tarkoittaa, että ostosta on maksettava lisää rahaa.
Tuulivoimayhtiöt saavat kuitenkin 7,35 senttiä kilowattitunnilta taattua syöttötariffia.
Aurinkosähköjärjestelmien ylläpitäjät maksavat jopa 11-13 senttiä kilowattitunnilta.
Yhä useammin turbiinit on jopa kytkettävä pois päältä, kun tuulivoimatuotanto on liian
voimakasta, jotta sähköä ei päätyisi liikaa verkkoon.
Mutta myös silloin, kun sähköt ovat pysähdyksissä, rahat virtaavat kuin operaattorit olisivat tuottaneet sähkön.
Tämä maksoi kuluttajille noin miljardi euroa vuonna 2022 ilman, että he saivat mitään vastinetta.
4c) Verkon laajennuskustannukset
Useimmat tuulipuistot sijaitsevat Pohjois-Saksassa tuuliolosuhteiden vuoksi.
Jotta sähkö voitaisiin toimittaa Baijerin ja Baden-Württembergin teollisuuslaitoksiin,
myös sähköverkkoa on kuitenkin laajennettava.
Suurjännitelinjojen tarvittavan laajentamisen odotetaan maksavan 300 miljardia euroa vuoteen 2045 mennessä ja
kaupunkien ja kuntien jakeluverkkojen 150 miljardia euroa.
Tuulivoimapuistojen laajentamisen edistämiseksi eteläisellä heikkotuulisella alueella vuoden 2023 EEG-laissa
säädetään 50-60 prosentin korjauskertoimesta tälle alueelle.
Tämä tarkoittaa, että tuulivoimalle myönnetään lisätukia, koska tuulivoimaloiden käyttö ei ole
taloudellisesti kannattavaa nykyisillä tuilla Etelä-Saksassa.
Väliaikaiset päätelmät
Tuulivoimalat eivät ole tehokkaita Saksan kaltaisessa liikepaikkakunnalla.
Ilman ideologisesti motivoituneiden poliitikkojen tukia tuskin kukaan sijoittaja investoisi tähän
teknologiaan, koska tällaiset laitokset eivät pystyisi pärjäämään markkinoilla kilpailuolosuhteissa.
Tuotettu sähkö on näiden reunaehtojen vuoksi yhä vaikeampi saada kuluttajille.
Yksityishenkilöt menettävät elintasoaan ja yritykset siirtyvät yhä useammin ulkomaille.
Talousministeri Robert Habeck sanoisi: Saksassa teollisuus ei ole maksukyvytön, se vain lopettaa tuotannon.
Päätelmä
Tuulivoima esitetään meille aina energiamuotona, joka on erityisen ympäristöystävällinen ja ilmastoystävällinen.
Kuten näemme, kumpikaan ei kuitenkaan pidä paikkaansa.
Toisaalta se on epäluotettava tapa tuottaa energiaa, ja lisäksi se on kuluttajalle erityisen kallista.
Mutta miksi sitä edelleen mainostetaan ja ketä se kiinnostaa?
Uskottava vastaus tähän kysymykseen voisi olla seuraava.
Et voi omistaa mitään ja olla onnellinen, on lause Maailman talousfoorumin (WEF) vuonna 2016 julkaistusta videosta,
jossa tiivistetään tanskalaisen poliitikon Ida Aukenin essee.
Ida Auken on mukana WEF:n Young Global Leader -ohjelmassa.
Se olisi ihanteellista WEF:lle ja sen tukijoille.
Kaikki, mitä joku tarvitsee, vastaanotetaan palveluna.
Toisaalta tämä palvelu olisi hyvää liiketoimintaa, ja toisaalta jokaisesta tulisi täysin avoin kansalainen.
Tämän saavuttamiseksi talouden ja väestön nykyiset rakenteet olisi ensin purettava, ja tarvittaisiin suunnitelma,
jolla tämä voitaisiin toteuttaa ilman väestön vastarintaa.
Olisi mahdollista, että kaikki tavarat kallistuisivat niin, että väestö ei enää pystyisi elättämään
itseään ja joutuisi käyttämään kaikki varantonsa.
Energiakustannukset on hinnoiteltu useimpien tavaroiden hintaan, koska ne ovat välttämättömiä tavaroiden tuotannossa.
Sähkön hinta olisi siis yksi tapa mukauttaa tavaroiden hintaa.
Ydinvoimalat on suljettu, ja Venäjän vastaiset pakotteet merkitsevät sitä, että emme voi enää saada halpaa maakaasua.
Tämän seurauksena halvimmat vaihtoehdot sähköntuotantoon ovat kadonneet.
Tuulivoimalla tuotettua sähköä on joko saatavilla runsaasti, jolloin hinta sähköpörssissä on lähellä nollaa,
tai tuuli puhaltaa liian vähän, jolloin sähköä on ostettava ulkomailta kalliilla hinnalla.
Tämä nostaa sähkön hintaa ja siten myös tuotettujen tuotteiden hintaa.
Pitkällä aikavälillä yritykset eivät voisi selviytyä tällaisessa ympäristössä.
He joko lopettavat tuotannon kokonaan tai muuttavat maasta.
Jäljelle jää väestö, jolla on korkea työttömyysaste ja joka ei enää pysty hankkimaan
elantoaan korkeiden energiakustannusten vuoksi.
WEF ja sen tukijat olisivat silloin saavuttaneet tavoitteensa.
Väestö, joka on eliitin armoilla ja alistuu vapaaehtoisesti.