Dana 1. veljače 2023. godine na snagu je stupio Zakon o zahtjevima za područja vjetroelektrana u Saveznoj Republici Njemačkoj.
Ovim zakonom savezna vlada obvezuje države da do kraja 2032. godine odrede određeni
postotak svoje kopnene površine za vjetroenergiju.
Za gradove-države Berlin, Hamburg i Bremen, udio iznosi 0,5 posto površine.
Za ostale zemlje, između 1,8 posto i 2,2 posto.
Samo u Bavarskoj to iznosi oko 1.270 četvornih kilometara za vjetroturbine.
područje veličine polovice Saske zemlje.
Kako bi se postigao ovaj cilj, Savezna vlada izmijenila je Savezni zakon o zaštiti prirode tako da se
sada mogu koristiti čak i zaštićena područja krajolika.
Vjetroenergija je gotovo neiscrpan izvor energije, čiji se potencijal trenutno iskorištava samo djelomično.
Tako to uvijek opisuju zagovornici energetske tranzicije.
Naravno, cilj je također borba protiv često spominjanog problema klimatskih promjena, budući da ova
tehnologija ne bi proizvodila nikakve emisije CO2.
Kao što je često slučaj, uzima se u obzir ili se medijski efektno predstavlja samo konačni rezultat,
a ne ono što se mora potrošiti da bi se postigao.
Ovo uglavnom utječe na sljedeća područja.
1. Utjecaj na okoliš
Izraz "ekološka politika" skovan je oko 1970. godine i odnosi se na sve političke napore za
očuvanje prirodnih temelja ljudskog života i prirode.
Vjetroturbine se također navodno postavljaju kako bi zaštitile okoliš.
Ali jesu li oni doista blagoslov za okoliš?
1a) Krčenje šuma
U prošlosti su najveći neprijatelji šume bili suša, oluje i žižci.
Ali sada se i vjetroturbine moraju uključiti u ovu brojku.
Na primjer, u šumi Reinhardswald u Hesenu može se posjeći 29 hektara šume s drvećem starim
do 195 godina za 18 planiranih vjetroturbina.
Nakon toga šuma se više ne može koristiti kao šuma, nego kao industrijski pogon s drvenim vezama.
Široki prolazi izrezani u šumi stvaraju više rubova.
Drveće koje raste na takvim mjestima može odumrijeti jer je znatno izloženo vjetru i suši,
što dovodi do daljnjeg širenja takvih čistina.
Iako će se dijelovi područja ponovno pošumiti nakon izgradnje vjetroturbina, prirodi će trebati
desetljeća da obnovi zdrav šumski tlo bogato humusom.
1 b) Potrošnja resursa
Za izgradnju vjetroturbine nisu potrebni samo stup i rotor, već i dobro razvijena cestovna mreža za transport komponenti turbina.
Kako bi cijela struktura ostala stabilna, također joj je potreban čvrst temelj.
Vidimo što je za to potrebno na projektu vjetroelektrane Altdorfer Wald.
Ovdje će biti podignuto trideset i devet vjetroturbina visine 285 metara.
Ove su strukture više od pet puta više od prosječnog crkvenog zvonika.
Ovo zahtijeva temelj zapremine 1.500 kubičnih metara.
U slučaju Altdorfške šume bit će potrebno ukupno 58.500 kubičnih metara betona za 39 vjetroturbina.
Kako bi se isporučio ovaj beton, mobilni mikseri za beton kapaciteta 7,5 kubičnih
metara moraju obaviti ukupno 15.600 vožnji.
Osim toga, za dostavu šljunka za produljenje dionice ceste duge 27 kilometara bit će
potrebno više od 45.000 vožnji kamiona za šljunak.
1c) Promjene u flori i fauni
Tisuće šišmiša i ptica svake godine postanu žrtve vjetroturbina.
Prema projekcijama, samo u Njemačkoj godišnje ima više od otprilike 200.000 šišmiša, zbog čega
su neke vrste šišmiša već ugrožene izumiranjem.
Opasnost za životinje ne leži samo u činjenici da nalete na lopate rotora.
Pad tlaka iza lopatica rotora uzrokuje pucanje pluća i unutarnjih organa životinja.
U studiji provedene 2017. godine, Njemački zrakoplovni centar je modelnim izračunima utvrdio da svake godine
otprilike 1.200 milijardi kukaca stradava od vjetroturbina.
To je otprilike 3 milijarde insekata dnevno.
Ostaci letećih insekata na lopaticama rotora također doprinose većim gubicima u učinkovitosti turbine.
Ovo nije samo prijetnja populacijama životinja, nego i krajoliku.
Na nekim mjestima stabla se sjeku na strmim padinama, što potom povećava rizik od erozije tla i klizanja tla.
1 d) Kontaminirana mjesta
Vjetroturbine su trenutno dizajnirane za vijek trajanja od 20 godina.
Nakon toga bi se cijeli sustav morao rastaviti i zbrinuti.
Međutim, vrlo je upitno hoće li se betonski temelji zaista ukloniti u svakom slučaju.
Zbog toksina i kompozitnih materijala koje sadrže, još uvijek ne postoji koncept recikliranja
krila, zbog čega se ovaj opasni otpad mora zbrinuti.
Samo lopate rotora godišnje proizvedu 20.000 tona otpada. I taj se trend povećava.
Privremeni zaključak
Zelena stranka je nekada osnovana kako bi zaštitila okoliš.
U međuvremenu su, međutim, prilično stigli do uništavanja okoliša.
Dok su građevinski projekti bili obustavljeni zbog prisutnosti žižaka, zakon o zaštiti prirode je čak izmijenjen u
korist vjetroturbina, tako da mnoge vrste ptica, poput roda, više se ne smatraju ugroženima zbog vjetroelektrana.
Prema pravnom mišljenju koje je naručilo Udruženje za zaštitu prirode i bioraznolikosti (NABU), to je
čak prekršilo važeće zakonodavstvo EU o zaštiti vrsta.
Štoviše, ova tehnologija nije učinkovita u korištenju resursa ako je osmišljena samo za tako kratko razdoblje i potom
ostavlja materijale čije zbrinjavanje još nije razjašnjeno.
Ideološkim ciljevima sada se posvećuje više pažnje nego zaštiti okoliša.
2. Klimatske promjene
Samo Njemačka trenutno ima 32.000 radnih vjetroturbina.
To je dovelo do smanjenja prosječne brzine vjetra za 13% u posljednjih 20 godina, kako je utvrdio Sveučilište u Osnabrücku.
Ovo neće ostati bez posljedica.
2a) Promijenjena cirkulacija zraka
Sjedinjene Američke Države proizvode 2,5 puta više energije vjetra nego Njemačka.
Ove ozbiljne intervencije mogle bi dramatično smanjiti zračne struje koje teku od ekvatora do Sjevernog pola, što bi rezultiralo
spuštanjem mlaznog toka na južnim geografskim širinama.
To bi moglo dovesti do prorjeđivanja zračnih slojeva iznad Sjevernog pola, što bi rezultiralo
manjim odrazom i time zagrijavanjem tog područja.
2b) Sušenje tla
Interakcije između vjetroturbina i slojeva zraka imaju odlučujući utjecaj na protoke topline i vlage između površine i atmosfere.
Tok zraka se usporava ispred vjetroturbina i zavija iza njih.
Na svakom velikom vjetroelektranu tako se iz atmosfere uklanja vlaga, osobito ljeti, a tlo se dodatno zagrijava.
Nedavno istraživanje iz Kine pokazuje razorne posljedice koje vjetroelektrane imaju na svoju okolinu.
Studija je ispitala utjecaj kineskog vjetroparka na granici s Mongolijom.
Utvrđeno je da se vlažnost tla smanjivala za 4,1% godišnje.
Složeni mehanizmi još nisu u potpunosti razumljivi, ali je sigurno da vjetroelektrane zapravo
dovode do isušivanja tla na kojem su izgrađene.
U najgorem slučaju može dovesti do suša i erozije tla, koje se mogu proširiti i na širu periferiju.
Privremeni zaključak
Promovira se upotreba energije vjetra kako bi se suprotstavilo klimatskim promjenama navodno uzrokovanim CO2.
Sušenje tla nam je posebno prikazano na upečatljiv način i s apokaliptičnim prizorima kao posljedicom klimatskih promjena.
Međutim, nedavne studije pokazuju da vjetroturbine, osobito, mogu dovesti do suše.
3. Šteta za zdravlje
Vjetroturbine mogu uzrokovati razne zdravstvene probleme, kao što su poteškoće s
koncentracijom, nervoza, glavobolje i poremećaji spavanja.
Opasnosti uglavnom dolaze od infrazvuka i bačenih sjena.
Međutim, led također predstavlja opasnost zimi.
3a) Ledeni
U nepovoljnim vremenskim uvjetima na lopaticama rotora može se stvoriti led.
Onda postoji čak i rizik po život.
Rotorska krila mogu bacati komade leda na velike udaljenosti.
3b) Infrazvuk
Infrazvuk je zvuk čija je frekvencija ispod granice ljudskog sluha, tj. ispod 16 herca.
Neki ljudi koji žive u blizini vjetroturbina prijavljuju simptome poput umora, depresije ili čak morske bolesti.
Kardiokirurg Christian Friedrich Fahl znanstveno je istražio fenomen kao voditelj radne
skupine za infrazvuk u Sveučilišnoj bolnici u Mainzu.
Prema njemu, to se događa kada rotorno krilo klizi duž jarbola, komprimirajući zrak i stvarajući kratke, strme impulse.
Infrazvuk također dobiva na brzini na otvorenom.
Percepirano je kao buka, ali nije pulsirajuće.
Impulsi koji se ovdje javljaju mogu se osjetiti i fizički.
To je usporedivo s posjetiteljem koji stoji ispred bas-zvučnika na rock koncertu i može fizički osjetiti zvuk.
Međutim, impulsi koje generira vjetroturbina su mnogo snažniji.
3c) Sjenka
Kada sunce sija, rad vjetroturbina stvara pokretnu sjenu, koja može izazvati znatnu nelagodu kod pogođenih
osoba, kao što su problemi s koncentracijom, nervoza, glavobolje i poremećaji spavanja.
Sjenka koju baca rotor neugodna je mnogim ljudima jer uzrokuje periodične fluktuacije svjetline.
Prema Federalnoj/državnoj radnoj skupini za kontrolu emisija, pri odobravanju vjetroturbina mora se osigurati
da teorijski moguće trajanje sjene na kući ne prelazi 30 sati godišnje ili 30 minuta dnevno.
Gdje je to potrebno, mora se koristiti tehnologija prebacivanja kako bi se osiguralo da stvarno trajanje sjene
bude ograničeno na 8 sati godišnje i 30 minuta dnevno.
Ako je kuća izložena padajućim sjenama nekoliko vjetroturbina, vrijednosti se primjenjuju na sve turbinu zajedno.
Privremeni zaključak
Za obične građane načelo "zagađivač plaća" uvijek vrijedi.
Ne bi li se ovo trebalo primjenjivati i na operatere vjetroturbina?
To je zato što bi, ako se dokaže da takav objekt uzrokuje zdravstvene probleme među stanovništvom,
morao biti zatvoren, bez obzira na to je li dostignut određeni broj sati izloženosti ili ne.
To postavlja pitanje zašto su ove biljke uopće odobrene.
4. Energetska tranzicija postaje nepristupačna
4a) Stvarni učinak vjetroturbina
Operateri čuvaju stope iskorištenosti svojih vjetroelektrana kao državnu tajnu.
Novine Neue Zürcher Zeitung ispitala su 18.000 vjetroturbina u Njemačkoj – s ozbiljnim rezultatima.
Gotovo četvrtina ispitivanih postrojenja nije ni dostigla faktor iskorištenja od 20%.
Samo 15% postrojenja imalo je procijenjenu stopu iskorištenosti veću od 30%.
Gotovo svi se nalaze blizu obale.
4b) Potrošači plaćaju za gubitak
Krajem siječnja 2024. četvero operatera elektroenergetske mreže predstavilo je račun za troškove vjetro- i solarne energije.
Proširenje vjetroelektrana i solarnih elektrana znači da se tijekom razdoblja jakih vjetrova ili intenzivnog sunčevog
zračenja proizvodi više električne energije nego što je potrebno.
Cijene električne energije na burzi tada padaju prema nuli ili čak u negativno područje, što
znači da se za kupnju mora platiti dodatni novac.
Unatoč tome, operateri vjetroturbina primaju zajamčenu otkupnu cijenu od 7,35 penija po kilovatsati.
Operateri solarnih elektrana čak plaćaju 11 do 13 penija po kilovatsati.
Sve češće, čak i kada je proizvodnja vjetra prekomjerna, turbine se moraju isključiti kako bi se
spriječilo da previše električne energije uđe u sustav.
Ali čak i kad je postrojenje stalo, novac i dalje teče kao da su operateri proizveli električnu energiju.
To je potrošače u 2022. koštalo oko milijardu eura, a da za uzvrat ništa nisu dobili.
4c) Troškovi proširenja mreže
Većina vjetroelektrana nalazi se u sjevernoj Njemačkoj zbog vjetrovitih uvjeta.
Međutim, kako bi se struja dovela do industrijskih lokacija u Bavarskoj i
Baden-Württembergu, električna mreža se također mora proširiti.
Očekuje se da će nužno proširenje dalekovoda visokog napona do 2045. godine koštati 300 milijardi eura, a za
distribucijske mreže u gradovima i općinama bit će potrebno dodatnih 150 milijardi eura.
Kako bi se potaknulo širenje vjetroelektrana u južnoj regiji s slabim vjetrom, Zakon o EEG-u iz 2023.
predviđa korektivni faktor od 50% do 60% za tu regiju.
To znači da će za vjetroenergiju biti osigurane dodatne subvencije jer se vjetroturbine ne mogu
ekonomično raditi u južnoj Njemačkoj uz postojeće subvencije.
Privremeni zaključak
Vjetroelektrane nisu učinkovite za poslovnu lokaciju poput Njemačke.
Bez subvencija ideološki vođene politike, gotovo nijedan ulagač ne bi ulagao u ovu tehnologiju, jer takvi pogoni ne bi
mogli konkurirati na tržištu pod uvjetima slobodne konkurencije.
Ovi uvjeti čine proizvedenu električnu energiju sve nepristupačnijom potrošačima.
Privatne osobe izgubit će svoju razinu životnog standarda, a tvrtke će se sve više seliti u inozemstvo.
Ministar gospodarstva Robert Habeck rekao bi: "U Njemačkoj industrija nije
insolventna, ona jednostavno prestaje proizvoditi."
Zaključak
Vjetroenergija nam se uvijek predstavlja kao oblik energije koji je osobito ekološki prihvatljiv i klimatski prijateljski.
Međutim, kao što vidimo, nijedno od njih nije točno.
S druge strane, to je nepouzdani oblik proizvodnje energije i, štoviše, posebno skup za potrošače.
Ali zašto se to još uvijek nastavlja i tko u tome ima interes?
Moguć odgovor na ovo pitanje mogao bi glasiti ovako.
"Nećeš posjedovati ništa i bit ćeš sretan" je rečenica preuzeta iz videa Svjetskog ekonomskog foruma (WEF) iz
2016. godine koji sažima esej danske političarke Ide Auken.
Ida Auken je članica programa Mladih globalnih lidera Svjetskog ekonomskog foruma.
To bi bilo idealno za WEF i one koji stoje iza njega.
Sve što je nekome potrebno prima se kao usluga.
S jedne strane, ova bi usluga bila dobar posao, ali s druge strane, svi bi postali potpuno transparentni građani.
Da bi se to postiglo, postojeće strukture u gospodarstvu i društvu prvo bi se morale razgraditi, a bio bi
potreban plan kako bi se to ostvarilo bez otpora stanovništva.
Moguće je da sve robe postanu skuplje, pa stanovništvo više ne bi moglo pokriti svoje životne
troškove i moralo bi potrošiti sve svoje ušteđevine.
Troškovi energije uračunati su u cijenu većine dobara jer su neophodni za njihovu proizvodnju.
Cijena električne energije bi stoga bila poluga koja bi se mogla koristiti za podizanje cijena dobara.
Nuklearne elektrane su ugašene, a zbog sankcija protiv Rusije više ne dobivamo jeftini prirodni plin.
Slijedom toga, najjeftinije opcije za proizvodnju električne energije su nestale.
Ili je dostupno mnogo električne energije iz vjetroelektrana i cijena na burzi za električnu energiju približava se
nuli, ili nema dovoljno vjetra i električna energija se mora kupovati po visokim cijenama iz inozemstva.
To povećava cijenu električne energije i time cijenu proizvedene robe.
Dugoročno, tvrtke ne bi mogle preživjeti u takvom okruženju.
Oni ili potpuno obustave proizvodnju ili emigriraju.
Ono što ostaje je populacija s visokom stopom nezaposlenosti, koja više nije u stanju
sastaviti kraj s krajem zbog visokih troškova energije.
WEF i njegovi sponzori tada bi postigli svoj cilj.
Populacija koja je na milosti elita i voljno se podvrgava.