A szélenergia területére vonatkozó követelményekről szóló törvény 2023. február 1-jén lépett hatályba Németországban.
Ezzel a törvénnyel a szövetségi kormány arra kötelezi a szövetségi államokat, hogy 2032 végéig területük
bizonyos százalékát szélenergia hasznosítására jelöljék ki.
Berlin, Hamburg és Bréma városállamok esetében ez az arány a terület 0,5 százaléka.
A többi ország esetében 1,8 és 2,2 százalék között.
Csak Bajorországban ez körülbelül 1270 négyzetkilométert jelent a szélturbinák számára.
egy Saar-vidéknél fele akkora terület.
E cél elérése érdekében a szövetségi kormány módosította a szövetségi természetvédelmi törvényt, így
mostantól akár tájvédelmi területek is igénybe vehetők.
A szélenergia szinte kimeríthetetlen energiaforrás, amelynek lehetőségeit ma még csak korlátozottan használják ki.
Ezt mindig így írják le az energiaátállás hívei.
Természetesen a cél az éghajlatváltozás elleni küzdelem is, amit többször is
hangsúlyoztak, mivel ez a technológia nem termelne CO2-t.
Mint oly sokszor, csak azt veszik figyelembe, ami a végén kijön, vagy azt mutatják be
médiahatékonyan, de azt nem, amit rá kell költeni.
Ez alapvetően a következő területekre vonatkozik.
1. környezetszennyezés
A környezetvédelmi politika fogalmát 1970 körül alkották meg, és az emberi élet és a természet természetes
alapjainak megőrzésére irányuló politikai törekvésekre utal.
A szélturbinákat állítólag a környezet védelme érdekében is felállítják.
De vajon tényleg áldás a környezet számára?
1a) Erdőirtás
A múltban az erdő legnagyobb ellenségei a szárazság, a viharok és a kéregbogarak voltak.
Most azonban a szélturbinákat is be kell vonni.
A hesseni Reinhardswaldban például 29 hektárnyi, akár 195 éves fákat is tartalmazó erdőt
vághatnak ki 18 tervezett szélturbina számára.
Ezután az erdő már nem erdőnek, hanem inkább fásítással összekapcsolt ipari üzemnek tekinthető.
Az erdőbe vágott nagy folyosók több szegélyt hoznak létre.
Az ilyen helyeken álló fák elpusztulhatnak, mert sokkal jobban ki vannak téve a szélnek és a
szárazságnak, ami az ilyen járatok további terjedéséhez vezet.
Bár a szélturbinák megépítése után egyes részeket újraerdősítenek, a természetnek évtizedekbe telik,
mire helyreáll az egészséges, humuszos erdőfenék.
1 b) Erőforrás-fogyasztás
Egy szélturbina építéséhez nemcsak az árbocra és a rotorra van szükség, hanem a szélturbina
alkatrészeinek szállításához jól kiépített úthálózatra is.
Ahhoz, hogy az egész állva maradjon, stabil alapra is szükség van.
Az Altdorfer Wald szélerőműparkban láthatjuk, hogy mi szükséges ehhez.
Itt 39 darab 285 méter magas szélturbinát terveznek felállítani.
Ezek az objektumok több mint ötször olyan magasak, mint egy átlagos templomtorony.
Ehhez 1500 köbméter térfogatú alapra van szükség.
Az altdorfi erdő esetében összesen 58 500 köbméter betonra van szükség 39 szélturbinához.
Ahhoz, hogy ezt a betont szállítsák, a mobil betonkeverőknek 15 600 utat kell megtenniük 7,5 köbméterenként.
Ezenkívül több mint 45 000 kavicsszállító teherautóra van szükség a 27 kilométeres
útszakasz bővítéséhez szükséges kavics szállításához.
1c) A növény- és állatvilág változásai
Évente több ezer denevér és madár esik áldozatul a szélturbináknak.
Az előrejelzések szerint csak Németországban évente több mint 200 000 denevér él, ezért egyes
denevérfajok populációi már veszélyeztetettek.
Az állatokra nem csak az a veszély leselkedik, hogy a rotorlapátokkal szemben repülnek.
A rotorlapátok mögötti nyomáscsökkenés következtében az állatok tüdeje és belső szervei felszakadnak.
2017-ben a Német Űrkutatási Központ egy modellszámításokon alapuló tanulmányában megállapította, hogy évente
mintegy 1200 milliárd rovar esik áldozatul a szélturbináknak.
Ez körülbelül 3 milliárd rovar naponta.
A rotorlapátokon repülő rovarok maradványai szintén hozzájárulnak a turbina hatékonyságának nagyobb veszteségéhez.
Nemcsak az állatállományt, hanem a tájat is veszélyezteti.
Egyes helyeken a fákat a lejtőkön vágják ki, ami növeli a talajerózió és a földcsuszamlások kockázatát.
1 d) Szennyezett területek
A szélturbinákat jelenleg 20 éves élettartamra tervezik.
Ezután az egész rendszert le kellene szerelni és ártalmatlanítani.
Az azonban több mint kérdéses, hogy a betonalapokat valóban lebontják-e majd minden esetben.
A szárnyak újrahasznosítására még mindig nincs koncepció a bennük lévő toxinok és kompozit anyagok miatt,
ezért ezt a problémás hulladékot meg kell semmisíteni.
Csak a rotorlapátok évente 20 000 tonna hulladékot termelnek. És a tendencia egyre növekszik.
Időközi következtetés
A Zöld Párt egykor a környezetvédelem mellett állt ki.
Időközben azonban inkább a környezet pusztulásához érkeztek.
Míg a bogár jelenléte miatt leállították az építkezéseket, addig a szélerőművekre vonatkozóan még a természetvédelmi törvényt
is módosították, így számos madárfaj, például a gólyák, már nem számítanak a szélenergia által veszélyeztetett fajnak.
A Természetvédelmi és Biodiverzitás-védelmi Unió (NABU) által megrendelt jogi szakvélemény szerint ez még
a hatályos uniós fajvédelmi jogszabályokat is sérti.
Ez a technológia akkor sem erőforrás-barát, ha csak ilyen rövid időre tervezték, és utána olyan anyagokat hagy
maga után, amelyek ártalmatlanítása még nem tisztázott.
Az ideológiai céloknak most nagyobb figyelmet szentelnek, mint a környezetvédelemnek.
2. éghajlati változások
Csak Németországban jelenleg 32 000 szélturbina üzemel.
Az elmúlt 20 év során ez az Osnabrücki Egyetem által meghatározottak szerint az átlagos
szélsebesség 13%-os csökkenéséhez vezetett.
Ez nem marad következmények nélkül.
2a) Megváltozott légkör
Az USA-ban 2,5-szer annyi szélenergiát termelnek, mint Németországban.
Ezek a súlyos beavatkozások drámaian csökkenthetik az Egyenlítőtől az Északi-sark felé tartó légáramlatokat, ami a
déli szélességeken a jet-áramlás csökkenését eredményezné.
Eszerint az Északi-sark feletti légrétegek elvékonyodása lehetséges, ami kisebb visszaverődést
és ezáltal a térség felmelegedését eredményezné.
2b) A talaj kiszáradása
A szélturbinák és a légrétegek közötti kölcsönhatás döntő hatással van a felszín és a légkör közötti hő- és nedvességáramlásra.
A légáramlás a szélturbinák előtt lelassul, mögöttük pedig örvénylik.
Minden nagy szélerőműparkban nedvességet vonnak el a légkörből, különösen nyáron, és a talaj is felmelegszik.
Egy nemrégiben Kínában készült tanulmány bemutatja, hogy a szélerőművek milyen pusztító
következményekkel járnak a környezetükre nézve.
Egy kínai szélerőműpark hatásait elemezték a mongóliai határon.
Megállapították, hogy a talaj nedvességtartalma évente 4,1%-kal csökkent.
A bonyolult mechanizmusok még nem teljesen tisztázottak, de az biztos, hogy a szélerőműparkok
ténylegesen a talaj kiszáradásához vezetnek, amelyre épülnek.
Legrosszabb esetben aszályhoz és talajerózióhoz vezethet, amely a tágabb perifériára is átterjedhet.
Időközi következtetés
A szélenergia használatát azért támogatják, hogy ellensúlyozzák az állítólag a CO2 által okozott klímaváltozást.
Különösen a talaj kiszáradását mutatják be nekünk az éghajlatváltozás következményeként,
méghozzá lenyűgöző és apokaliptikus képekben.
A jelenlegi tanulmányok azonban azt mutatják, hogy különösen a szélturbinák aszályhoz vezethetnek.
3. egészségkárosodás
A szélturbinák számos egészségügyi problémát okozhatnak, például koncentrációs
zavarokat, idegességet, fejfájást és alvászavarokat.
A fő veszélyeket az infrahang és az árnyékvillanás jelenti.
Télen azonban a jég veszélye is fennáll.
3a) Jég
Kedvezőtlen időjárási körülmények között jég képződhet a rotorlapátokon.
Akkor még életveszély is fennáll.
A rotorlapátok nagy távolságokra képesek jégdarabokat repíteni.
3b) Infrahang
Az infrahang olyan hang, amelynek frekvenciája az emberi hallás tartománya alatt, azaz 16 Hertz alatt van.
Néhányan, akik szélturbinák közelében élnek, olyan tünetekről számolnak be, mint
fáradtság, depresszió vagy akár tengeribetegség.
Christian Friedrich Fahl szívsebész a mainzi egyetemi kórház infrahang munkacsoportjának
vezetőjeként tudományosan vizsgálta a jelenséget.
Elmondása szerint ez akkor következik be, amikor a rotorlapát végigfut az árboc mentén, összenyomja a
levegőt, és rövid, meredek impulzusokat hoz létre.
A szabadban az infrahang is felerősíti a hangerőt.
Zajként érzékelhető, de nem pulzál.
Az itt fellépő impulzusok fizikailag is érezhetők.
Ez ahhoz hasonlítható, mintha egy látogató egy rockkoncerten a basszus hangszórók előtt
állna, és fizikailag érzékelné a hangzást.
A szélturbina által keltett impulzusok azonban sokkal masszívabbak.
3c) Cseppárnyékolás
A szélturbinák működése mozgó árnyékot vet a napra, ami az érintettek számára jelentős bosszúságot is
okozhat, például koncentrációs zavarokat, idegességet, fejfájást és alvászavarokat.
A rotor által vetett árnyékok sok ember számára kellemetlenek, mivel időszakos fényerő-ingadozást okoznak.
A Szövetségi/állami Kibocsátásszabályozási Munkacsoport szerint a szélturbinák engedélyezésekor biztosítani kell, hogy egy
ház elméletileg lehetséges árnyékolási időtartama ne haladja meg a naptári évenként 30 órát vagy a napi 30 percet.
Szükség esetén kikapcsolási technológiát kell alkalmazni annak biztosítására, hogy az árnyékhatás tényleges időtartama
naptári évenként 8 órára és napi 30 percre korlátozódjon.
Ha egy ház több szélturbina árnyékának van kitéve, az értékek az összes turbinára együttesen vonatkoznak.
Időközi következtetés
Az átlagpolgárok esetében mindig a szennyező fizet elv érvényesül.
Nem kellene ennek a szélturbinák üzemeltetőire is vonatkoznia?
Ha ugyanis egy ilyen erőmű bizonyíthatóan egészségügyi problémákat okoz a lakosság körében, akkor az
erőművet le kellene állítani, függetlenül attól, hogy a meghatározott óraszámú expozíciót elérték-e vagy sem.
Ez felveti a kérdést, hogy miért engedélyezték egyáltalán ezeket a létesítményeket.
4. Az energiaátállás megfizethetetlenné válik.
4a) A szélturbinák tényleges teljesítménye
Az üzemeltetők államtitokként őrzik szélerőműveik kapacitáskihasználtságát.
A Neue Zürcher Zeitung 18 000 németországi szélturbinát elemzett - az eredmények kijózanítóak.
Az elemzett rendszerek közel egynegyedének még a 20%-os kapacitási tényezője sem volt meg.
A létesítmények mindössze 15%-ának becsült kapacitáskihasználtsága meghaladta a 30%-ot.
Ezek szinte mindegyike a tengerpart közelében található.
4b) A fogyasztók által fizetett veszteségszámla
2024. január végén a négy villamosenergia-hálózat üzemeltetője bemutatta a számlát arról, hogy
mibe fog kerülni nekünk a szél- és napenergia.
A szél- és naperőművek elterjedése azt jelenti, hogy erős szélben vagy erős napsütésben több
villamos energiát termelnek, mint amennyire szükség van.
Ennek eredményeként a tőzsdei villamosenergia-árak a nulla felé vagy akár a negatív tartományba esnek, ami azt
jelenti, hogy további pénzt kell fizetni a vásárlásért.
Mindazonáltal a szélturbinák üzemeltetői kilowattóránként 7,35 cent garantált betáplálási díjat kapnak.
A napelemes rendszerek üzemeltetői még 11-13 centet is fizetnek kilowattóránként.
Egyre gyakrabban előfordul, hogy a turbinákat ki kell kapcsolni, ha a széltermelés túlzott
mértékű, hogy ne kerüljön túl sok áram a rendszerbe.
De még akkor is, ha leállás van, a pénz úgy folyik, mintha az üzemeltetők termelték volna az áramot.
Ez 2022-ben mintegy egymilliárd euróba került a fogyasztóknak anélkül, hogy bármit is kaptak volna cserébe.
4c) Hálózatbővítési költségek
A szélviszonyok miatt a legtöbb szélerőműpark Észak-Németországban található.
Ahhoz azonban, hogy a villamos energiát a bajorországi és a baden-württembergi ipari telephelyekre lehessen
szállítani, a villamosenergia-hálózatot is ki kell bővíteni.
A nagyfeszültségű vezetékek szükséges bővítése 2045-ig várhatóan 300 milliárd euróba kerül, a városok és
települések elosztóhálózatai pedig további 150 milliárd euróba.
A szélerőműparkok déli, szélszegény régióban történő bővítésének elősegítése érdekében a 2023. évi
EEG-törvény 50-60%-os korrekciós tényezőt ír elő erre a régióra.
Ez azt jelenti, hogy további támogatásokat nyújtanak a szélenergia számára, mivel a meglévő támogatások mellett
Dél-Németországban nem gazdaságos a szélturbinák üzemeltetése.
Időközi következtetés
A szélerőművek nem hatékonyak egy olyan üzleti helyszín számára, mint Németország.
Az ideológiailag vezérelt politikusok támogatása nélkül aligha fektetne be befektető ebbe a technológiába,
mivel az ilyen erőművek versenykörülmények között nem tudnák megállni a helyüket a piacon.
A megtermelt villamos energia e keretfeltételek miatt egyre kevésbé megfizethető a fogyasztók számára.
A magánszemélyek elveszítik életszínvonalukat, a vállalkozások pedig egyre inkább külföldre költöznek.
Robert Habeck gazdasági miniszter azt mondaná: Németországban az ipar nem lesz fizetésképtelen, csak leállítja a termelést.
Következtetés
A szélenergiát mindig úgy mutatják be nekünk, mint egy különösen környezet- és éghajlatbarát energiaformát.
Azonban, mint láthatjuk, egyik sem igaz.
Másrészt viszont az energiatermelés megbízhatatlan módja, és a fogyasztó számára különösen drága.
De miért népszerűsítik még mindig, és kinek van érdeke?
Erre a kérdésre a következő válasz adható.
Semmit sem fogsz birtokolni, és boldog leszel - ez a mondat a Világgazdasági Fórum (WEF) 2016-os videójából származik,
amely Ida Auken dán politikus egyik esszéjét foglalja össze.
Ida Auken a WEF Fiatal globális vezetők programjának tagja.
Ez ideális lenne a WEF és támogatói számára.
Minden, amire valakinek szüksége van, szolgáltatásként érkezik.
Egyrészt ez a szolgáltatás jó üzlet lenne, másrészt mindenki teljesen átlátható állampolgárrá válna.
Ehhez először a gazdaságban és a lakosságban meglévő struktúrákat kellene lebontani, és szükség lenne egy olyan tervre,
amellyel ezt a lakosság ellenállása nélkül el lehetne érni.
Elképzelhető lenne, hogy minden áru megdrágulna, így a lakosság már nem tudna megélni,
és fel kellene használnia minden tartalékát.
Az energiaköltségek a legtöbb árucikk árában benne vannak, mivel szükségesek az áruk előállításához.
A villamos energia ára tehát az áruk árának kiigazításának egyik módja lenne.
Az atomerőműveket leállították, és az Oroszország elleni szankciók miatt nem juthatunk többé olcsó földgázhoz.
Ennek eredményeképpen a villamosenergia-termelés legolcsóbb lehetőségei eltűntek.
A szélenergiából származó villamos energia vagy bőségesen rendelkezésre áll, és az ár a villamosenergia-tőzsdén
közel nulla, vagy túl kevés szél fúj, és a villamos energiát külföldről kell magas áron megvásárolni.
Ez felhajtja a villamos energia árát, és így a megtermelt áruk árát is.
Hosszú távon a vállalatok ilyen környezetben nem tudnának fennmaradni.
Vagy teljesen leállítják a termelést, vagy kivándorolnak.
Marad egy magas munkanélküliségi rátával rendelkező lakosság, amely a magas energiaköltségek miatt már nem tud megélni.
A WEF és támogatói ezzel elérnék céljukat.
Egy olyan népesség, amely ki van szolgáltatva az elitnek, és készségesen aláveti magát.