1. фебруара 2023. године ступио је на снагу Закон о захтевима за области за енергију ветра у Савезној Републици Немачкој.
Овим законом савезна влада обавезује државе да до краја 2032. године одреде одређени проценат
своје копнене површине за производњу енергије ветра.
За градске државе Берлин, Хамбург и Бремен, пропорција износи 0,5 одсто површине.
За остале земље, између 1,8 одсто и 2,2 одсто.
Само у Баварској то износи око 1.270 квадратних километара за ветротурбине.
површина величине половине Саарланда.
Да би се постигла овај циљ, Савезна влада је изменила Савезни закон о заштити природе тако да се
сада могу користити чак и заштићена подручја пејзажа.
Ветарна енергија је практично неисцрпан извор енергије, чији се потенцијал тренутно искориштава само делимично.
Тако то увек описују заговорници енергетске транзиције.
Наравно, циљ је такође да се сузбије много расправљано питање климатских промена, јер ова
технологија не би производила никакве емисије CO2.
Као што је често случај, у обзир се узима само коначан резултат или се представља на медијски ефикасан начин,
али не и колико се мора потрошити да би се он постигао.
Ово углавном утиче на следеће области.
1. Утицај на животну средину
Термин "еколошка политика" је кован око 1970. године и односи се на све политичке напоре да се
очувају природни темељи људског живота и природе.
Ветротурбине се такође наводно подижу како би заштитиле животну средину.
Али да ли су они заиста благослов за животну средину?
1а) Дефорестација
У прошлости су највећи непријатељи шуме били суша, олује и бубе у коре.
Али сада морају бити укључене и ветротурбине у ову бројку.
На пример, у шуми Рајнхардсвалд у Хесену може бити исечено 29 хектара шуме са дрвећем
старости до 195 година за 18 планираних ветротурбина.
Након тога шума више не може да се користи као шума, већ као индустријски објекат са дрвеним везама.
Широки просеци у шуми стварају више ивица.
Дрвеће које расте на таквим местима може да умре јер је много више изложено ветру и
суши, што доводи до даљег ширења таквих просека.
Иако ће неки делови подручја бити поново засађени шумом након изградње ветротурбина, природи ће бити потребно много
деценија да обнови здраву шумску подлогу богату хумусом.
1 б) Потрошња ресурса
За изградњу ветротурбине потребни су не само стуб и ротор, већ и добро развијена
саобраћајна мрежа за транспорт компоненти турбине.
Да би цела конструкција остала стабилна, потребна јој је и чврста основа.
Можемо видети шта је потребно за ово на пројекту ветропарка Altdorfer Wald.
Овде ће бити подигнуто тридесет девет ветротурбина висине 285 метара.
Ове структуре су више од пет пута више од просечног црквеног торња.
Ово захтева темељ запремине 1.500 кубних метара.
У случају Алттдорфске шуме, за 39 ветротурбина биће потребно укупно 58.500 кубних метара бетона.
Да би се испоручио овај бетон, мобилни бетономешачи капацитета 7,5 кубних метара морају укупно обавити 15.600 вожњи.
Поред тога, за достављање шљунка за проширење 27-километарског путног правца биће
потребно више од 45.000 вожњи камиона за шљунак.
1c) Промене у флори и фауни
Хиљаде лилјака и птица сваке године постају жртве ветротурбина.
Према пројекцијама, само у Немачкој годишње има више од око 200.000 лилјака, због чега су
неке врсте лилјака већ угрожене изумирањем.
Опасност по животиње не лежи само у чињеници да ударе у лопатице ротора.
Спад притиска иза лопатица ротора узрокује да плућа и унутрашњи органи животиња пукне.
У проучавању спроведеном 2017. године, Немачки ваздухопловни центар је користећи моделске прорачуне утврдио да око
1.200 милијарди инсеката годишње гине од турбина на ветар.
То је око 3 милијарде инсеката дневно.
Остаци летећих инсеката на лопатицама ротора такође доприносе већим губицима у ефикасности турбине.
Ово није само претња животињским популацијама, већ и пејзажу.
На неким местима се на падинама секу стабла, што потом повећава ризик од ерозије тла и одрона.
1 d) Загађена места
Ветротурбине су тренутно дизајниране за радни век од 20 година.
Након тога, цео систем би морао да се демонтира и одложи.
Међутим, веома је сумњиво да ли ће бетонске основе заиста бити уклоњене у сваком случају.
Због токсина и композитних материјала које садрже, још увек не постоји концепт рециклирања крила,
због чега се овај проблематични отпад мора одложити.
Само лопатице ротора годишње генеришу 20.000 тона отпада. И тај тренд је у порасту.
Привремени закључак
Зелена партија је некада основана да би заштитила животну средину.
У међувремену су, међутим, више дошли до тога да уништавају животну средину.
Док су грађевински пројекти обустављени због присуства буба, закон о заштити природе је чак измењен у погледу
ветротурбина тако да многе врсте птица, као што су ласте, више се не сматрају угроженим због енергије ветра.
Према правном мишљењу које је наручило Удружење за очување природе и биодиверзитета (NABU), ово
је чак прекршило важеће право ЕУ о заштити врста.
Штавише, ова технологија није ефикасна у коришћењу ресурса ако је осмишљена само за тако кратак период и
оставља материјале чије одлагање још није разјашњено.
Идеолошким циљевима се сада посвећује више пажње него заштити животне средине.
2. Климатске промене
Само Немачка тренутно има 32.000 ветротурбина у раду.
Ово је довело до смањења просечне брзине ветра за 13% у последњих 20 година, према утврђивању Универзитета у Оснабрику.
Ово неће бити без последица.
2а) Промењена циркулација ваздуха
Сједињене Државе генеришу 2,5 пута више енергије ветра него Немачка.
Ове озбиљне интервенције могле би драматично смањити ваздушне токове који струје од екватора до Северног пола,
што би довело до спуштања млазног тока на јужним ширинама.
Ово би могло довести до разређивања ваздушних слојева изнад Северног пола, што би резултирало
мањим одражавањем и тиме загревањем тог региона.
2б) Десикација тла
Интеракције између ветротурбина и слојева ваздуха имају пресудан утицај на токове топлоте и влаге између површине и атмосфере.
Проток ваздуха се успорава испред ветротурбина и вртложи се иза њих.
На сваком великом ветропарку влага се тиме уклања из атмосфере, нарочито лети, а земља се додатно загрева.
Недавна студија из Кине показује разорне последице које ветропаркови имају на своју околину.
Истраживање је испитало утицај кинеске ветропарка на граници са Монголијом.
Утврђено је да се влажност земљишта смањивала за 4,1% годишње.
Сложени механизми још нису у потпуности разумевени, али је извесно да ветропаркови заправо
доводе до исушивања земљишта на којем су изграђени.
У најгорем случају, то може довести до суша и ерозије тла, које се такође могу проширити на ширу периферију.
Привремени закључак
Употреба енергије ветра се промовише како би се супротставило климатским променама за које се тврди да их узрокује CO2.
Сушење тла, посебно, представљено нам је на упечатљив начин и са апокалиптичним сликама као последицом климатских промена.
Међутим, недавне студије показују да, посебно, ветротурбине могу довести до суше.
3. Штета по здравље
Ветарне турбине могу изазвати разне здравствене проблеме, као што су потешкоће у
концентрацији, нервоза, главобоља и поремећаји спавања.
Опасности углавном потичу од инфразвука и бачених сенки.
Међутим, лед такође представља опасност зими.
3а) Лед
У неповољним временским условима на лопатицама ротора може се формирати лед.
Онда чак постоји ризик по живот.
Лопатице ротора могу бацити комаде леда на велике удаљености.
3б) Инфразвук
Инфразвук је звук чија је фреквенција испод опсега људског слуха, односно испод 16 херца.
Неки људи који живе у близини ветротурбина пријављују симптоме као што су умор, депресија или чак морска болест.
Кардиохирург Кристијан Фридрих Фал је научно испитао феномен као руководилац радне групе
за инфразвук у Универзитетској клиници Мајнц.
Према њему, ово се дешава када лопатица ротора клизи дуж јарбола, компримујући ваздух и стварајући кратке, нагле импулсе.
Инфразвук такође убрзава на отвореном.
То се доживљава као бука, али није пулсирајуће.
Импулси који се овде јављају могу се такође физички осетити.
То је упоредиво са посетилацем који стоји испред бас звучника на рок концерту и може физички да осети звук.
Међутим, импулси које генерише ветерна турбина су много јачи.
3c) Бачена сенка
Када сунце сија, рад ветротурбина ствара покретну сенку, која такође може изазвати значајну нелагодност код
погођених особа, као што су проблеми са концентрацијом, нервоза, главобоља и поремећаји спавања.
Сенка коју баца ротор непријатна је за многе људе, јер изазива периодичне флуктуације осветљености.
Према Федералној/државној радној групи за контролу емисије, при одобрењу ветротурбина мора се обезбедити да
теоријски могуће трајање сенке на кући не прелази 30 сати по календарској години или 30 минута дневно.
Где је то потребно, мора се користити технологија прекидања како би се обезбедило да стварно трајање бацања сенке буде
ограничено на 8 сати по календарској години и 30 минута дневно.
Ако је кућа изложена баченим сенкама неколико ветротурбина, вредности се односе на све турбине заједно.
Привремени закључак
За обичне грађане принцип "загађивач плаћа" увек важи.
Зар ово не би требало да се односи и на операторе ветротурбина?
То је зато што, ако се докаже да такав објекат изазива здравствене проблеме међу становништвом, морао би бити затворен, без обзира
на то да ли је достигнут одређени број сати изложености или не.
Ово поставља питање зашто су ове биљке уопште одобрене.
4. Енергетска транзиција постаје неприступачна
4a) Стварни учинак ветротурбина
Оператери чувају стопе искоришћености својих ветропаркова као државну тајну.
Новине Neue Zürcher Zeitung испитале су 18.000 ветротурбина у Немачкој – са опоменајућим резултатима.
Скоро четвртина испитиваних постројења није ни достигла фактор искоришћености од 20%.
Само 15% постројења имало је процењену стопу искоришћености већу од 30%.
Већина њих се налази близу обале.
4б) Потрошачи плаћају за губитак
Крајем јануара 2024. године, четири оператора електричне мреже представили су рачун за
то колико нас кошта енергија ветра и сунца.
Проширење ветропарника и соларних електрана значи да се током периода јаког ветра или интензивног сунчевог зрачења
производи више електричне енергије него што је потребно.
Цене електричне енергије на берзи затим падају ка нули или чак у негативну територију, што
значи да се за куповину мора платити додатни новац.
Ипак, оператери ветротурбина добијају гарантовану тарифу за откуп електричне енергије од 7,35 пенита по киловат-сату.
Оператери соларних електрана чак плаћају 11 до 13 пенија по киловат-сату.
Све чешће, чак и када је производња енергије ветра прекомерна, турбине морају да се искључе како би се
спречило да превише електричне енергије уђе у систем.
Али чак и када је постројење у стагнацији, новац и даље тече као да су оператери произвели електричну енергију.
То је потрошаче у 2022. години коштало око милијарду евра, а да ништа нису заузврат добили.
4c) Трошкови проширења мреже
Већина ветарских фарми налази се у северној Немачкој због услова ветра.
Међутим, да би се електрична енергија довела до индустријских постројења у Баварској и
Баден-Вуртембергу, електрична мрежа такође мора бити проширена.
Очекује се да ће неопходно проширење далековода високог напона коштати 300 милијарди евра до 2045. године, уз додатних 150
милијарди евра за дистрибутивне мреже у општинама и градовима.
Да би се подстакла експанзија ветропаркова у јужном региону са слабим ветровима, Закон о обновљивим
изворима енергије (EEG) из 2023. године предвиђа корекциони фактор од 50% до 60% за овај регион.
То значи да ће бити обезбеђене додатне субвенције за енергију ветра, јер се ветротурбине не могу економично
користити у јужној Немачкој уз већ постојеће субвенције.
Привремени закључак
Ветропаркови нису ефикасни за пословање у Немачкој.
Без субвенција идеолошки мотивисане политике, готово да не би ниједан инвеститор уложио у ову технологију, јер такви постројења
не би могла да се такмиче на тржишту под конкурентским условима.
Ови услови чине да електрична енергија постаје све недоступнија потрошачима.
Приватни појединци ће изгубити свој животни стандард, а предузећа ће све више пресељавати у иностранство.
Министар економије Роберт Хабек би рекао: "У Немачкој индустрија није неспособна за плаћање, она само престаје да производи."
Закључак
Ветерна енергија нам се увек представља као облик енергије који је посебно еколошки
прихватљив и пријатељски настројен према клими.
Међутим, као што видимо, ниједна од ових тврдњи није тачна.
С друге стране, то је непоуздана форма производње енергије и, штавише, нарочито скупа за потрошаче.
Али зашто се то и даље гура напред и ко има интереса да то чини?
Могући одговор на ово питање могао би да гласи овако.
"Нећеш поседовати ништа и бићеш срећан" је реченица преузета из видеа Светског економског форума (WEF) из
2016. године који сажета есеј данске политичарке Иде Аукен.
Ида Аукен је чланица програма Млади глобални лидери Светског економског форума.
То би било идеално за ВЕФ и оне који стоје иза њега.
Све што некоме треба добија се као услуга.
С једне стране, ова услуга би била добар бизнис, али с друге стране, сви би постали потпуно транспарентни грађани.
Да би се то постигло, постојеће структуре у економији и друштву прво би морале бити разорене, а био би
потребан план како би се то учинило без отпора становништва.
Може се замислити да све робе постану скупље, тако да становништво више не би могло да покрије своје
трошкове живота и морало би да потроши своју штедњу.
Трошкови енергије су укључени у цену већине роба јер су неопходни за њихову производњу.
Цена електричне енергије би тиме била полуга која би се могла користити за повећање цена робе.
Нуклеарне електране су затворене, а због санкција Русији више не добијамо јефтин природни гас.
У складу с тим, најјефтиније опције за производњу електричне енергије су нестале.
Или је доста електричне енергије доступно из ветро-генератора и цена на берзи електричне енергије је близу нуле,
или нема довољно ветра и електрична енергија мора да се купи по високим ценама из иностранства.
Ово повећава цену електричне енергије и самим тим цену произведених роба.
У дугорочној перспективи компаније не би могле да преживе у таквом окружењу.
Они или потпуно заустављају производњу или емигрирају.
Оно што је остало јесте популација са високим стопама незапослености, која више није у стању да
састави крај с крајем због високих трошкова енергије.
Светски економски форум и његови покровитељи би онда постигли свој циљ.
Насељење које је на милост и немилост елитама и добровољно се потчињава.