Lagen om krav på vindkraftsområden trädde i kraft i Tyskland den 1 februari 2023.
Genom denna lag tvingar den federala regeringen delstaterna att avsätta en viss procentandel av sina
landområden för vindkraft fram till slutet av 2032.
För stadsstaterna Berlin, Hamburg och Bremen är andelen 0,5% av ytan.
För övriga länder mellan 1,8 procent och 2,2 procent.
Bara i Bayern handlar det om cirka 1.270 kvadratkilometer för vindkraftverk.
ett område som är hälften så stort som Saarland.
För att uppnå detta mål har förbundsregeringen ändrat den federala naturskyddslagen så
att även landskapsvårdsområden nu kan användas.
Vindenergi är en nästan outtömlig energikälla vars potential idag endast utnyttjas i begränsad omfattning.
Det är så det alltid beskrivs av dem som är för energiomställningen.
Naturligtvis är målet också att bekämpa klimatförändringarna, vilket betonas upprepade gånger,
eftersom denna teknik inte skulle producera någon CO2.
Som så ofta är det bara det som kommer ut i slutändan som beaktas eller presenteras på ett
medieeffektivt sätt, men inte vad som måste läggas på det.
Detta gäller i huvudsak följande områden.
1. miljöförstöring
Begreppet miljöpolitik myntades omkring 1970 och avser alla politiska strävanden att bevara de
naturliga förutsättningarna för människans liv och naturen.
Vindkraftverken uppförs förmodligen också för att skydda miljön.
Men är de verkligen en välsignelse för miljön?
1a) Avskogning
Förr i tiden var skogens största fiender torka, stormar och barkborrar.
Men nu måste även vindkraftverk inkluderas.
I Reinhardswald i Hessen kan t.ex. 29 hektar skog med träd som är upp till 195 år gamla
komma att skövlas för 18 planerade vindkraftverk.
Efteråt kan skogen inte längre betraktas som en skog, utan snarare som en industrianläggning med trädanknytning.
De stora gångarna som skärs in i skogen skapar fler kanter.
Träd som står på sådana platser kan dö eftersom de är mycket mer utsatta för vind och torka, vilket
leder till att sådana gångar sprider sig ytterligare.
Även om delar av området återbeskogas efter att vindkraftverken har byggts tar det många decennier för
naturen att återställa en frisk skogsmark med humus.
1 b) Resursförbrukning
För att bygga ett vindkraftverk krävs inte bara mast och rotor, utan också ett väl utbyggt
vägnät för transport av vindkraftverkets delar.
För att det hela ska stå kvar krävs också en stabil grund.
Vi kan se vad som krävs för detta i vindkraftsparken Altdorfer Wald.
Här ska 39 vindkraftverk med en höjd på 285 meter uppföras.
Dessa objekt är mer än fem gånger så höga som ett genomsnittligt kyrktorn.
Detta kräver en grundläggning med en volym på 1500 kubikmeter.
När det gäller Altdorf-skogen krävs det totalt 58.500 kubikmeter betong för 39 vindkraftverk.
För att leverera denna betong måste de mobila betongblandarna göra 15.600 resor för 7,5 kubikmeter
Dessutom krävs över 45.000 resor med gruslastbilar för att transportera gruset för
utbyggnaden av den 27 kilometer långa vägsträckan.
1c) Förändringar i flora och fauna
Tusentals fladdermöss och fåglar faller offer för vindkraftverken varje år.
Enligt prognoser finns det mer än 200.000 fladdermöss bara i Tyskland varje år, vilket är anledningen till att
vissa fladdermusarter redan är hotade i sina populationer.
Faran för djuren är inte bara att de flyger mot rotorbladen.
Tryckfallet bakom rotorbladen gör att djurens lungor och inre organ spricker.
År 2017 konstaterade German Aerospace Centre i en studie baserad på modellberäkningar att cirka 1 200
miljarder insekter faller offer för vindkraftverk varje år.
Det är cirka 3 miljarder insekter per dag.
Resterna av flygande insekter på rotorbladen bidrar också till högre förluster i turbinernas effektivitet.
Det är inte bara ett hot mot djurpopulationer, utan också mot landskapet.
På vissa ställen avverkas träd i sluttningar, vilket i sin tur ökar risken för jorderosion och jordskred.
1 d) Förorenade områden
Vindkraftverken är för närvarande konstruerade för en livslängd på 20 år.
Hela systemet skulle då behöva demonteras och skrotas.
Det är dock mer än tveksamt om betongfundamenten verkligen kommer att demonteras i vilket fall som helst.
Det finns fortfarande inget koncept för återvinning av vingarna på grund av de gifter och kompositmaterial som de
innehåller, varför detta problematiska avfall måste bortskaffas.
Enbart rotorbladen ger upphov till 20.000 ton avfall varje år. Och trenden är stigande.
Interimistisk slutsats
Miljöpartiet stod en gång i tiden upp för att skydda miljön.
Under tiden har de dock snarare kommit fram till att förstöra miljön.
Medan byggprojekt stoppades på grund av förekomsten av en skalbagge ändrades till och med naturvårdslagen för
vindkraftverk så att många fågelarter, till exempel storkar, inte längre räknas som arter som hotas av vindkraft.
Enligt ett rättsutlåtande som beställts av Nature and Biodiversity Conservation Union (NABU) strider detta
till och med mot gällande EU-lagstiftning om artskydd.
Denna teknik är inte heller resursvänlig om den bara är avsedd för en så kort tid och sedan lämnar efter
sig ämnen vars omhändertagande ännu inte är klarlagt.
Ideologiska mål ges nu större uppmärksamhet än miljöskydd.
2. Klimatförändringar
Bara i Tyskland finns det för närvarande 32.000 vindkraftverk i drift.
Under de senaste 20 åren har detta lett till en minskning av den genomsnittliga vindhastigheten med 13%,
vilket har fastställts av universitetet i Osnabrück.
Detta är inte utan konsekvenser.
2a) Ändrad luftcirkulation
I USA produceras 2,5 gånger så mycket vindenergi som i Tyskland.
Dessa allvarliga ingrepp skulle dramatiskt kunna minska luftströmmarna från ekvatorn mot Nordpolen, vilket skulle
leda till en sänkning av jetströmmen på sydliga breddgrader.
Enligt denna skulle en förtunning av luftlagren över Nordpolen vara möjlig, vilket skulle leda till
lägre reflektion och därmed uppvärmning av regionen.
2b) Uttorkning av marken
Samspelet mellan vindkraftverk och luftlager har ett avgörande inflytande på värme- och fuktflödena mellan ytan och atmosfären.
Luftflödet bromsas upp framför vindkraftverken och virvlas upp bakom dem.
Vid varje stor vindkraftspark sugs fukt upp från atmosfären, särskilt på sommaren, och marken värms upp ytterligare.
En ny studie från Kina visar vilka förödande konsekvenser vindkraftsparker har för sin omgivning.
Effekterna av en kinesisk vindkraftspark på gränsen till Mongoliet analyserades.
Det konstaterades att markfuktigheten minskade med 4,1% per år.
De komplicerade mekanismerna är ännu inte helt klarlagda, men det är säkert att vindkraftsparkerna i
praktiken leder till att marken de är byggda på torkar ut.
I värsta fall kan det leda till torka och jorderosion, som också kan sprida sig till den bredare periferin.
Interimistisk slutsats
Användningen av vindkraft främjas för att motverka den klimatförändring som påstås vara orsakad av CO2.
Särskilt uttorkningen av jorden presenteras för oss i slående och apokalyptiska bilder som en följd av klimatförändringarna.
Aktuella studier visar dock att just vindkraftverk kan leda till torka.
3. skada på hälsan
Vindkraftverk kan orsaka en rad olika hälsoproblem som koncentrationssvårigheter,
nervositet, huvudvärk och sömnstörningar.
De största farorna är infraljud och skuggflimmer.
På vintern finns det dock också risk för is.
3a) Is
Vid ogynnsamma väderförhållanden kan det bildas is på rotorbladen.
Då finns det till och med en fara för livet.
Rotorbladen kan driva isbitar långa sträckor.
3b) Infraljud
Infraljud är ljud vars frekvens ligger under det mänskliga hörselområdet, dvs. under 16 Hertz.
En del människor som bor i närheten av vindkraftverk rapporterar symtom som trötthet, depression eller till och med sjösjuka.
Hjärtkirurgen Christian Friedrich Fahl har vetenskapligt undersökt fenomenet som chef för
arbetsgruppen för infraljud vid universitetssjukhuset i Mainz.
Enligt honom sker detta när rotorbladet löper längs masten, komprimerar luften och skapar korta, branta pulser.
I det fria höjer infraljudet också volymen.
Det uppfattas som brus, men är inte pulserande.
De impulser som uppstår här kan också kännas fysiskt.
Det kan jämföras med en besökare som står framför bashögtalarna på en rockkonsert och fysiskt uppfattar ljudet.
De pulser som genereras av en vindturbin är dock mycket kraftigare.
3c) Släpp skugga
Driften av vindkraftverken orsakar en rörlig skugga i solen, vilket också kan leda till betydande besvär
för de drabbade, såsom koncentrationssvårigheter, nervositet, huvudvärk och sömnstörningar.
Skuggorna som kastas av rotorn är obehagliga för många människor eftersom de orsakar periodiska fluktuationer i ljusstyrkan.
Enligt Federal/State Working Group on Emission Control måste det vid godkännande av vindkraftverk säkerställas att den
teoretiskt möjliga skuggtiden för ett hus på 30 timmar per kalenderår eller 30 minuter per dag inte överskrids.
Vid behov måste avstängningsteknik användas för att säkerställa att den faktiska varaktigheten av skuggpåverkan
begränsas till 8 timmar per kalenderår och 30 minuter per dag.
Om ett hus ligger i skuggan av flera vindkraftverk gäller värdena för alla vindkraftverk tillsammans.
Interimistisk slutsats
För vanliga medborgare gäller alltid principen om att förorenaren betalar.
Borde inte detta också gälla för vindkraftverksoperatörer?
För om en sådan anläggning bevisligen leder till hälsoproblem hos befolkningen måste anläggningen stängas av, oavsett om
ett visst antal timmar av exponering har uppnåtts eller inte.
Detta väcker frågan om varför dessa anläggningar överhuvudtaget är godkända.
4. Energiomställningen håller på att bli oöverkomlig
4a) Vindkraftverkens faktiska produktion
Operatörerna bevakar kapacitetsutnyttjandet av sina vindkraftsparker som en statshemlighet.
Neue Zürcher Zeitung har analyserat 18.000 vindkraftverk i Tyskland - med nedslående resultat.
Nästan en fjärdedel av de analyserade systemen hade inte ens en kapacitetsfaktor på 20%.
Endast 15% av anläggningarna hade ett beräknat kapacitetsutnyttjande på mer än 30%.
Nästan alla dessa är belägna nära kusten.
4b) Förlustkonto som betalas av konsumenterna
I slutet av januari 2024 presenterade de fyra elnätsoperatörerna räkningen för vad vind- och solkraft kommer att kosta oss.
Utbyggnaden av vind- och solkraftverk innebär att det produceras mer el än vad som
behövs vid kraftiga vindar eller starkt solsken.
Detta leder till att elpriserna på börsen sjunker mot noll eller till och med blir negativa, vilket
innebär att ytterligare pengar måste betalas för inköpet.
Trots detta får vindkraftverksoperatörerna 7,35 cent per kilowattimme i garanterade inmatningstariffer.
Operatörer av solsystem betalar till och med 11 till 13 cent per kilowattimme.
Allt oftare måste turbinerna till och med stängas av när vindproduktionen är för hög för
att inte för mycket el ska hamna i systemet.
Men även när det är stillestånd flödar pengarna som om operatörerna hade producerat elen.
Detta kostade konsumenterna cirka en miljard euro under 2022 utan att de fick något tillbaka.
4c) Kostnader för utbyggnad av elnätet
De flesta vindkraftsparkerna är belägna i norra Tyskland på grund av vindförhållandena.
Men för att kunna leverera el till industrianläggningarna i Bayern och Baden-Württemberg måste elnätet också byggas ut.
Den nödvändiga utbyggnaden av högspänningsledningarna beräknas kosta 300 miljarder euro fram till 2045 och ytterligare 150
miljarder euro för distributionsnäten i städer och kommuner.
För att främja utbyggnaden av vindkraftsparker i den vindsvaga södra regionen föreskriver EEG-lagen 2023 en
korrigeringsfaktor på 50-60 procent för denna region.
Detta innebär att ytterligare subventioner ges till vindkraft eftersom det inte är ekonomiskt lönsamt att driva
vindkraftverk med de befintliga subventionerna i södra Tyskland.
Interimistisk slutsats
Vindkraftsparker är inte effektiva för en affärsplats som Tyskland.
Utan subventioner från ideologiskt drivna politiker skulle knappast några investerare satsa på denna teknik,
eftersom sådana anläggningar inte skulle kunna hävda sig på marknaden under konkurrensmässiga förhållanden.
Den el som produceras blir på grund av dessa ramvillkor alltmer oöverkomlig för konsumenterna.
Privatpersoner kommer att förlora sin levnadsstandard och företag kommer i allt högre grad att flytta utomlands.
Ekonomiminister Robert Habeck skulle säga: I Tyskland kommer industrin inte att vara
insolvent, den kommer bara att sluta producera.
Slutsats
Vindkraft presenteras alltid för oss som en energiform som är särskilt miljövänlig och klimatvänlig.
Men som vi kan se är ingetdera fallet.
Å andra sidan är det ett opålitligt sätt att generera energi och dessutom mycket dyrt för konsumenten.
Men varför marknadsförs det fortfarande och vem har intresse av det?
Ett rimligt svar på denna fråga skulle kunna vara följande.
Du kan inte äga någonting och ändå vara lycklig, lyder en mening i en video från World Economic Forum (WEF) 2016
som sammanfattar en essä av den danska politikern Ida Auken.
Ida Auken är en del av WEF:s Young Global Leader Programme.
Det skulle vara idealiskt för WEF och dess finansiärer.
Allt som någon behöver tas emot som en tjänst.
Å ena sidan skulle denna tjänst vara en bra affär, och å andra sidan skulle alla bli helt transparenta medborgare.
För att uppnå detta måste befintliga strukturer i ekonomin och befolkningen först avvecklas och det krävs en
plan för hur detta ska ske utan motstånd från befolkningen.
Det skulle kunna tänkas att alla varor blir dyrare så att befolkningen inte längre kan
försörja sig och måste använda alla sina reserver.
Energikostnader ingår i priset för de flesta varor eftersom de är nödvändiga för att producera varorna.
Elpriset skulle därför vara ett sätt att justera priset på varor.
Kärnkraftverken har stängts ned och sanktionerna mot Ryssland innebär att vi inte längre kan få billig naturgas.
Detta har lett till att de billigaste alternativen för att generera el har försvunnit.
El från vindkraft finns antingen i överflöd och priset på elbörsen är nära noll eller så blåser det för lite
och elen måste köpas från utlandet till ett högt pris.
Detta driver upp elpriset och därmed priset på de varor som produceras.
På lång sikt skulle företagen inte kunna överleva i en sådan miljö.
De slutar antingen att producera helt och hållet eller emigrerar.
Kvar finns en befolkning med hög arbetslöshet som inte längre kan försörja sig på grund av de höga energikostnaderna.
WEF och dess finansiärer skulle då ha nått sitt mål.
En befolkning som är utlämnad till eliten och som villigt underkastar sig.