ASV Tenesī štats ir pieņēmis jaunu likumu, kas aizliedz ģeoinženierijas un ķīmisko trašu darbības štatā.
2024. gada 18. martā Senāts ar 25 pret 6 balsīm atbalstīja likumprojektu Senāta likumprojekts Nr. 2691" (SB 2691), ko 2020.
gada 1. aprīlī ar 70 pret 22 balsīm apstiprināja arī Kongress.
Tāpēc 2024. gada 1. jūlijā stāsies spēkā ierobežojošais likums, kas paredz sodu 10 000 ASV dolāru dienā.
Tiesiskais ģeoinženierijas aizliegums Tenesī štatā ir pirmais svarīgais un drosmīgais solis, kas pierāda, ka
ķīmiskie lidojumi nav tikai šķietama sazvērestības teorija.
Galu galā, ja nebūtu vajadzības rīkoties, nebūtu vajadzīgi arī ierobežojoši likumi.
Turklāt Tenesī piemērs rāda, ka patiešām ir iespējams kaut ko darīt ar šķietami briesmīgu, nesasniedzamu
augstāku spēku, kas bez skrupuliem manipulē ar laikapstākļiem virs cilvēku galvām, kā tam tīk.
Tenesī ir diezgan mazs ASV štats, tā platība ir vairāk nekā 87 reizes mazāka par ASV kopējo platību - 109 151
km², aptuveni 400 jūdžu garš un tikai 100 jūdžu plats.
Tomēr tā robežojas ar 8 kaimiņvalstīm.
Ja arī tās sekotu sava drosmīgā mazā kaimiņa piemēram, ķīmisko trašu lidojumu aizlieguma zona
ievērojamā 1,2 miljonu km² platībā jau būtu izveidota.
Tieši šāds valsts iniciatīvas process jau notiek ASV:
Minesota, Pensilvānija un citi ASV štati jau ir ieviesuši līdzīgus likumus kā Tenesī, lai
cīnītos pret pārvalstiski organizētu ģeoinženieriju.
2023. gada sākumā Meksikas Vides ministrija, konsultējoties ar valsts Nacionālo zinātnes un tehnoloģiju padomi, paziņoja
par ķīmisko aerosola daļiņu izplūdes atmosfērā aizliegumu,
pēc tam, kad ASV jaundibināts uzņēmums "Make Sunsets" Meksikas pussalā Baha Kalifornijā bez atļaujas,
t.i., nelegāli, sāka manipulēt ar laikapstākļiem.
Gan liela mēroga saules enerģijas samazināšanas projekti, gan projekti, kas vēl tiek izstrādāti, Meksikā ir oficiāli aizliegti.
Jaunās politikas mērķis ir aizsargāt kopienas un vidi.
Toksiskajām aerosolu nanodaļiņām, piemēram, sēra un alumīnija oksīda daļiņām, tagad jāpaliek ASV, kur ražošanas nozarei
tās faktiski būtu pienācīgi un līdz ar to dārgi jālikvidē.
Vai tas neatklāj plaša mēroga starptautiska mēroga noziegumu pret vidi, kas patiesībā manipulē ar klimatu klimata aizsardzības
vārdā un nelegāli iznīcina tonnām toksisku rūpniecisko atkritumu?
Un vai šī interesantā tendence patiesībā nebūtu aktuāla tēma Eiropas politikā un vadošajos plašsaziņas līdzekļos?
Tā kā, lai gan ASV puslodē jau kādu laiku publiski tiek apspriests jautājums par chemtrails un ģeoinženieriju, un pret to jau
cīnās ar likumu, Eiropā, īpaši Vācijā, tas gandrīz nav noticis.
Šajā gadījumā sistēmas finansētie mediji acīmredzot ir pieraduši nevēlamu informāciju un tēmas aizdzīt vēl dziļāk
sazvērestības teoriju piekritēju stūrī, lai nepieļautu publisku diskusiju un pamatotu kritiku par noteiktiem pasākumiem.
Chemtrails un ģeoinženierijas gadījumā tas notiek gandrīz kā lūgšanu rats.
Lūk, ko t-online rakstīja pēc Tenesī ievērojamā grūdiena:
"Jauns piemērs tam, kas ir iespējams ASV:
Tenesī štats vēlas aizliegt chemtrails.
Tā noteikti būs veiksmīga, jo viņi pat neeksistē, apgalvo t-online autore Simone Rafaela.
Pat pēc 2024. gada 16. aprīļa lietusgāzēm Apvienoto Arābu Emirātu tuksneša valstī vietējie sistēmas plašsaziņas līdzekļi
noliedza jebkādu saistību ar izbraukušo laika manipulācijām.
neskatoties uz to, ka šādu praksi sākumā atklāti atzina pat Saūda Arābija un Emirāti.
Tikmēr Dubaijā, ekonomikas un tūrisma metropolē, ko smagi skāra spēcīgais lietus, šķiet,
steigšus tika ieviesta valsts preses cenzūra,
jo Nacionālais meteoroloģijas centrs pēkšņi noliedza jebkādu deklarēto saistību, ko tas
iepriekš atklāti atzina ASV mediju uzņēmumam Bloomberg.
Saskaņā ar ziņojumu 14. un 15. aprīlī septiņos intervālos tika izvietotas lidmašīnas, lai ar
sudraba jodīdu apstrādātu mākoņus virs tuksneša.
Šādas pieejas rezultātā Dubaijā 16. aprīlī bija lielākais nokrišņu daudzums kopš laikapstākļu uzskaites sākuma pirms 75 gadiem:
Ar aptuveni 150 litriem lietus uz kvadrātmetru 24 stundās lija vairāk nekā pārējā gada laikā.
Metropolē vairākas ielas un metro bija zem ūdens, un neparasti spēcīgo lietusgāžu dēļ bija applūdusi arī lidosta.
Arī kaimiņvalstī Omānā bija vērienīgi plūdi, kuru rezultātā gāja bojā daudzi cilvēki, tostarp bērni.
Klimats Dubaijā parasti ir ļoti uzticami sauss; to apstiprina arī laikapstākļu dati par laika periodu no 1991. līdz
2020. gadam ar vidēji 79,2 mm nokrišņu gadā (t. i., nedaudz mazāk par 80 litriem uz kvadrātmetru).
Tātad, vai Dubaijas gadījumā vajadzētu palīdzēt miljoniem cilvēku izsalkušajai metropolei ar strauji augošo pieprasījumu pēc
dzeramā un rūpnieciskā ūdens ar mērķtiecīgu ģeoinženierijas darbu, jo cilvēki, kas veic šo darbu,
ir acīmredzami nepareizi novērtējuši situāciju?
Rūpīga šo anomāliju izmeklēšana patiesībā būtu atbildīgas politikas un īstas žurnālistikas uzdevums, ko tā
sauktajos kvalitatīvajos medijos ir gandrīz neiespējami atrast.
Tā vietā tādi faktu noskaidrotāji kā Vulfs Rohveders (Wulf Rohwedder) no Tagesschau.de apgalvo, ka Dubaijā
nav bijusi nekāda nozīme cilvēka veiktām laikapstākļu manipulācijām, piemēram, mākoņu sēšanai.
Tās ir baumas un tipiska sazvērestības ideoloģija.
Tādējādi rodas jautājums, vai tādi žurnālisti kā Rohveders pirms tam ir rūpīgi pārbaudījuši un izpētījuši savus
apgalvojumus, vai arī tā vietā viņi publicē apgalvojumus, kuriem trūkst jebkāda pamatojuma.
Tā būtu apzināta sabiedrības maldināšana un tādējādi kriminālpārkāpums.
Visbeidzot, atgriezīsimies pie pašreizējā parauga - Tenesī.
Tagad, kad jaunais likums ir sekmīgi pieņemts, ir svarīgi īstenot efektīvu
kriminālvajāšanu, lai mērķtiecīgi sodītu par pārkāpumiem.
Tas ir gan izaicinājums, gan iespēja - galu galā tas var radīt arī pilnīgi jaunas darbavietas!
Brīvo plašsaziņas līdzekļu modrās ziņošanas pavadībā aizvien vairāk štatu sekos Tenesī piemēram, tādējādi
panākot pārvalstiskas ģeoinženierijas aizliegumu visā valstī.
Visbeidzot, ir jāveic šī starptautiskā vides nozieguma globāla juridiska pārvērtēšana, tostarp
piesārņotāju kompensācijas cietušajām valstīm un iedzīvotājiem.