Sveitsin parlamentti hyväksyi 29. syyskuuta 2023 "Yhtenäisen muutosasetuksen uusiutuvista energialähteistä tuotetun
sähkön toimitusvarmuuden turvaamiseksi", jonka tarkoituksena on oletettavasti vahvistaa sähkön toimitusvarmuutta talvella.
Tämä laki tunnetaan nimellä "Shell-asetus" tai lyhyesti "sähkölaki".
Tämän pitäisi tasoittaa tietä aurinko-, tuuli- ja vesivoimalaitosten sähköntuotannon lisäämiselle Sveitsissä.
Uusi laki antaa Sveitsin liittoneuvostolle mahdollisuuden päättää, milloin, minne ja kuinka
monta uusiutuvan energian laitosta voidaan rakentaa.
Erilaiset järjestöt, kuten "Alliance for Nature and Landscape Switzerland", "Free Landscape Switzerland" -yhdistys ja
"Fondation Franz Weber", ovat myös mukana. ovat käynnistäneet kansanäänestyksen uutta liittovaltion lakia vastaan
ja toimittaneet 63 184 allekirjoitusta tammikuussa 2024.
Sveitsiläiset äänestäjät äänestävät kiistanalaisesta lakiehdotuksesta 9. kesäkuuta 2024.
Uuden sähkölain kannattajien tärkein argumentti on, että se on välttämätön, jotta voidaan torjua sähköpulan uhka Sveitsissä.
Aufrecht Schweiz -yhdistys puhuu tässä yhteydessä keksitystä energiakriisistä.
"Aufrecht Schweiz" on kansalaisliike, joka haluaa vaikuttaa Sveitsin politiikkaan riippumattomien ehdokkaiden avulla.
Mediatiedotteessa "Sähköpula Sveitsissä? Ei käy!"" syksyllä 2022 sähköyhtiön tietotekniikan asiantuntija ja
sähköinsinööri, molemmat eläkkeellä, kirjoittivat seuraavaa:
"Noudattamalla lobbareiden ajamaa pelkostrategiaa liittovaltion energiavirasto hyödyttää nopeasti ja
suoraan kaasu- ja öljy-yhtiöitä sekä sähkökauppiaita.
(...) Kun liittovaltion hallitus kehottaa meitä säästämään sähköä, se ei johdu siitä, että sitä on liian
vähän, vaan siitä, että olemme liian halpoja sähkökaupassa.
Jokainen säästämämme kilowatti hyödyttää energiayhtiöitä, koska ne voivat myydä Sveitsissä
säästettyä sähköä ulkomaille paljon korkeampaan hintaan."
Aargaun sähköntoimittajien liitto (lyhyesti VAS) huomautti lausunnossaan, että yleinen asetus edellyttäisi koko
maan sähköinfrastruktuurin täydellistä uudelleenjärjestelyä.
Tähän asti sähköä on toimitettu kaikille loppukuluttajille pitkälti keskitettyjen suurten
voimalaitosten loogisesti todistetun periaatteen mukaisesti.
Jakeluinfrastruktuuria on nyt kuitenkin säänneltävä hajautetusti, ja sen on myös oltava kattava,
virheetön ja pystyttävä kommunikoimaan kaikkien kanssa.
VAS:n mukaan pelkästään Sveitsissä tarvittavien verkkojen muuntamiseen ja laajentamiseen liittyvät pätevät
ennusteet ovat arviolta noin 100 miljardia Sveitsin frangia.
Tästä lisäpalvelusta joutuvat maksamaan ensisijaisesti muut kuin etuoikeutetut kuluttajat ja
vuokralaiset, joilla ei ole mahdollisuutta omavaraisuuteen.
Kuten niin usein uusien lakien kohdalla, tuloksena on, että voitot ja tuet yksityistetään harvoille, kun taas kustannukset
ja riskit jaetaan jäljelle jäävän suuren yleisön kesken.
- Se siitä Aargaun sähköntoimittajien yhdistyksestä.
Useat EI-valiokunnat ovat myös arvostelleet uutta sähkölakia siitä, että se kyseenalaistaa luonnon- ja maisemansuojelun
perusperiaatteet, jotka Sveitsin äänestäjät ovat vuosikymmenten aikana kirjanneet liittovaltion perustuslakiin.
Esimerkiksi metsät voidaan nyt raivata tuulivoimaloiden rakentamista varten tai suuria tuuli- ja
aurinkopuistoja voidaan rakentaa suojeltuihin maisemiin - vaikka tämä tuhoaisi arvokkaita biotooppeja.
Mikään ei estäisi suurten aurinkopuistojen rakentamista Sveitsin Alpeille.
Monet alppilaitumet voitaisiin peittää teräsrakenteilla ja aurinkokennoilla.
Vapaa maisema Sveitsi -yhdistyksen puheenjohtaja Elias Vogt selittää riippumattoman televisiokanavan
HOCH2.TV:n haastattelussa, mitä laki merkitsee ja miksi hän suosittelee sen hylkäämistä.
Poliittisen keskusteluohjelman otsikko on: "Kuoriasetus on tuettu luonnon tuhoaminen".
Haastattelussa Vogt ottaa kantaa muun muassa seuraaviin uuteen sähkölakiin kohdistuviin kritiikin kohtiin:
- Demokraattinen itsemääräämisoikeus ja vastustamisoikeus ovat vaarassa.
- Uudessa sähkölaissa sähköntuotanto menee luonnonsuojelun edelle
- Luonnollinen vahinko "lain mukaan" on mahdollista.
- Alppien turmeltuminen: sähköntuotanto menee matkailun edelle.
Elias Vogt viittaa asianajaja Prof. Dr. Alain Griffelin kritiikkiin, jonka mukaan kiistanalainen
yleissitovuusasetus rikkoo Sveitsin liittovaltion perustuslakia.
Esimerkiksi energiantuotannon on oltava riittävää, turvallista, taloudellista ja ympäristöystävällistä.
Ympäristöystävällisyyttä ja sähkön toimitusvarmuutta koskevia kriteerejä olisi kuitenkin kohdeltava tasapuolisesti.
Uuden sähkölain myötä näin ei enää ole.
On selvää, että Sveitsin parlamentissa hyväksyttiin suuren painostuksen alaisena laki, joka ei ole
perustuslain mukainen ja rajoittaa demokraattisia oikeuksia.
Pelko oletetusta sähköpuutteesta talvella saa parlamentin toimimaan hätäisesti.
Hyvät sveitsiläiset äänestäjät: Ettekö tekin halua, että demokraattiset perusoikeudet lakkautetaan ja Sveitsin maisemaa
runnotaan uusiutuvien energialähteiden edistämisen varjolla?
Laita sitten "EI" "blankettiasetukselle" vaaliuurnassa 9. kesäkuuta.
Katso tohtori Philipp Gutin puolen tunnin haastattelu "Vapaa maisema Sveitsi" -yhdistyksen puheenjohtajan Elias Vogtin kanssa
riippumattoman televisiokanavan HOCH2.TV:n Polit-Talk-ohjelmassa.
Haastattelu
[Dr Philipp Gut: Hyvät katsojat, tervetuloa poliittiseen keskusteluohjelmaan HOCH2.TV:ssä.
Tiedätte sen, tiedätte sen, tämä ohjelma on aina suora, aina rehellinen, aina totuuteen sitoutunut ja aina
jännittävien vieraiden kanssa, joilla on jotain sanottavaa.
Tänään haluaisin toivottaa tervetulleeksi Elias Vogtin, "Vapaa maisema Sveitsi" -järjestön puheenjohtajan, joka on
Sveitsin uusi poliittinen hahmo, jos saan sanoa niin, joka on jo vaikuttanut ja varmasti vaikuttaa jatkossakin.
Mukava saada sinut ohjelmaan.
Paljon kiitoksia, herra Gut, kutsusta.
Olen myös iloinen voidessani olla täällä.
Järjestitte hiljattain menestyksekkäästi kansanäänestyksen muiden organisaatioiden kanssa.
Saksassa ja Itävallassa asuville katsojille: Sveitsissä on mahdollisuus vastustaa
parlamentin lakeja ja vaatia niistä kansanäänestystä.
Olet saavuttanut tämän, se tarvitsee vähintään 50 000 allekirjoitusta.
Kyse on niin sanotusta yleisasetuksesta, jolla pyritään edistämään uusiutuvia energialähteitä.
Ennen kuin kritisoimme tätä toimintaa, voitteko sanoa, mitä tällä lailla oikeastaan halutaan?
Mikä tämä niin sanottu yleissäädös ylipäätään on?
Mantelerlass on niin sanotusti eri lakien tarkistaminen yhdessä takissa, mistä termi johtuu.
Yhtäältä on tarkoitus tarkistaa energialakia, toisaalta sähköhuoltolakia ja kolmanneksi aluesuunnittelulakia, ja
nämä kolme lakia on tarkoitus tarkistaa kokonaisuudessaan.
Päätavoitteena on itse asiassa tuuli- ja aurinkoenergian massiivinen lisääminen Sveitsissä.
Mutta myös 16 suuren vesivoimalaitoksen rakentaminen.
Kaikkia näitä uusiutuviin energialähteisiin liittyviä näkökohtia säännellään tässä koko paketissa.
Tämä on Mantelerlass-termin taustalla.
Se on itse asiassa, tämä takki on eräänlainen superlaki, joka sisältää erilaisia tarkistuksia lakiin, eikö niin?
Aivan. Ja se sisältää myös monia avoimia kohtia.
Tämä tarkoittaa, että liittoneuvosto, joka meidän tapauksessamme on hallitus, voi sitten
säännellä yksittäisiä yksityiskohtia asetustasolla.
On paljon yksityiskohtia, joissa asiat todella menevät suoraan asiaan.
Liittoneuvosto voi esimerkiksi lyhentää lupamenettelyjä.
Ja koska kunnallisen itsehallinnon periaate pätee myös Sveitsissä, mikä tarkoittaa, että Sveitsin väestö voi
päättää suoraan oman paikkakuntansa, kunnan, aluesuunnittelusta.
Jos liittoneuvosto lyhentää tätä, se voi yksinkertaisesti sanoa, että näillä kunnilla ei ole enää sananvaltaa,
ja sitten se voi suoraan lakkauttaa suoran demokratian ja kansanäänestykset kunnassa.
Kyllä, palaamme vielä kritiikkiin.
Ehkä ensin hieman tulkintajärjestystä.
Lisäkysymykseni tässä yhteydessä.
Et aloittanut kansanäänestystä yksin.
Kuka muu oli kumppani?
Mitkä organisaatiot ovat tämän takana?
Ensinnäkin yksityishenkilö on juuri ryhtynyt toimiin, kansanäänestykseen.
Pierre-Alain Bruchez, entinen talousasiantuntija, liittovaltion hallituksen työntekijä, joka on nyt eläkkeellä
ja joka kysyi itseltään: "Mitä tässä asetuksessa on?".
Hän näki, että tällä lailla voidaan rakentaa valtavia aurinkopuistoja Alpeille.
Sitten hän esiintyi tiedotusvälineissä 10. lokakuuta viime vuonna ja sanoi, että vaadin kansanäänestystä.
Sitten tunnettu "Fondation Franz Weber" esiintyi myös tiedotusvälineissä muutamaa päivää myöhemmin ja
sanoi, että me järjestimme myös kansanäänestyksen ja että me niin sanotusti tuimme vastatoimia.
Ja sitten se tapahtui suhteellisen nopeasti.
Sitten me "Vapaa maisema Sveitsi" -järjestön jäsenet halusimme myös ottaa kantaa sitä vastaan,
joten liityimme niin sanotusti Bruchezin seuraan.
Olemme kannustaneet jäsenjärjestöjämme myös keräämään allekirjoituksia.
Lopulta joulun ja uudenvuoden aikana kerättiin 63 000 allekirjoitusta, ja mukana oli suuri joukko pieniä
ja suuria ympäristön- ja terveydensuojelujärjestöjä.
Nyt ehkä pari sanaa organisaatiostanne "Free Landscape Switzerland".
Mitä se tarkalleen ottaen on? Mitkä ovat tavoitteesi?
"Freie Landschaft Schweiz" on itse asiassa Sveitsin tuulivoimakriitikkojen kattojärjestö.
Meillä on noin 50 jäsenseuraa ja kahdeksan kantoniosastoa.
Se voi olla Thurgaussa, Vaudissa tai missä tahansa Sveitsissä.
Ne kaikki ovat sitoutuneet varmistamaan Sveitsin luonnonsuojelun tuulivoimaloiden osalta.
Mutta kuten aiemmin selitin, myös suora demokratia on yksi yleisasetuksen keskeisistä kohdista, minkä vuoksi kannatamme
kiivaasti luonnonsuojelun ja suoran demokratian säilyttämistä.
Kyllä, yritetään tarkastella tätä ongelmaa hieman laajemmin ja lähestyä sitä hieman järjestelmällisemmin.
Yksi kohta tässä yleisessä asetuksessa, tässä superlaissa, tässä superlaissa on tietyt tavoitteet
uusiutuvien energialähteiden käytön lisäämiseksi.
Toisin sanoen poliitikot itse asiassa sanovat, että aurinkoenergian tai
tuulivoiman osuuden on oltava niin ja niin suuri.
Miten arvioitte näitä poliittisia tavoitteita? Ovatko ne realistisia?
Onko poliitikkojen edes järkevää antaa tällaisia säännöksiä? Miten te arvioitte tätä?
No, yleisessä asetuksessa sanotaan melko epämääräisesti, että meidän pitäisi tuottaa noin 45 terawattituntia
lisää sähköä aurinko- ja tuulivoimalla vuoteen 2050 mennessä.
Sveitsi kuluttaa tällä hetkellä noin 60 terawattituntia.
Se on siis valtava määrä lisättävää.
Ja kuten aiemmin totesin, jää nähtäväksi, millä tekniikalla tuotetaan kuinka paljon sähköä.
Tämä tarkoittaa, että liittoneuvosto voi nyt sanoa, että tarvitsemme niin paljon
aurinkopaneeleita ja niin paljon tuulivoimaloita.
Itse epäilen, että hän haluaa toteuttaa noin 1 500 tuulivoimalaa ja useita satoja neliökilometrejä aurinkopaneeleita.
Se, missä nämä sijoitetaan, katoilla vai avoimella maaseudulla, on myös liittoneuvoston päätettävissä.
Lisäksi uhkana on massiivinen ympäristöhäiriö jo ennestään tiheästi asutetussa Sveitsissä.
Ja se on valtava määrä sähköä, joka tuotetaan päivällä ja jota tuotetaan sitten epäsäännöllisesti tuulen puhaltaessa.
Ja koko järjestelmä, tämä superlaki, säätelee yksityiskohtia aivan liian vähän.
Siksi on hyvä asettaa tavoitteita - haluamme tuottaa 45 terawattituntia lisää.
Mutta sitä, onko se realistista, ei tiedä kukaan.
Siksi suhtaudumme myös lakiin kriittisesti tässä suhteessa.
Toinen seikka - ja olemme vielä määrittelemässä, mitä eri aloja asia oikeastaan koskee - ovat tuet.
Uusiutuvia energialähteitä on edistettävä voimakkaasti.
Miltä se näyttää?
Hyväksyimme uuden energialain jo vuonna 2017.
Tämä on nyt niin sanotusti toinen vaihe, tämä yleinen asetus.
Tuolloin sanottiin, että emme enää tukisi aurinko- ja tuulivoimaloita vuodesta 2022 alkaen.
Ja se on nyt rikottu.
Toisella, tällä superpaketilla, yleisellä asetuksella, liittoneuvosto saa vapaat kädet.
Hän voi päättää, kuinka paljon tukea aurinko- ja tuulivoimalat saavat.
Sielläkään emme tiedä, kuinka paljon tukia tulee olemaan.
Voidaan kuitenkin olettaa, että se on yli 50 prosenttia investointikustannuksista.
Laissa siis ilmeisesti sanotaan, että enintään 60 prosenttia investointikustannuksista voi olla tukia.
Kyllä, malleja on kaksi.
Joko sijoittaja sanoo, että haluan 60 prosenttia investoinnista liittovaltiolta.
Sitten hän saa sen ja hänen on vielä järjestettävä 40 prosenttia pankin kanssa.
Tai hän sanoo, että liittovaltion hallitus antaa takuun jokaisesta tuottamastaan kilowattitunnista.
Kukaan ei tiedä, kuinka korkealla se on.
Tämäkin on todennäköisesti 60 prosenttia.
Kyseessä on siis tuettu luonnon tuhoaminen.
Ja koska se ei ole taloudellisesti kannattavaa - varsinkaan tuulivoimalat, koska meillä Sveitsissä on erittäin huonot
tuuliolosuhteet - ja koska meidän on yksinkertaisesti myönnettävä valtavia tukia, jotta se ylipäätään toteutuisi.
Yksi ongelma, jonka mainitsitte lyhyesti sivulauseessa, on säännöllinen energia, kaistan energia, jota todella tarvitaan.
Nyt on loogista, että jos sataa, kun on pimeää, aurinko ei toimi.
Jos ei tuule, tuuli ei toimi.
Miten tämä ongelma voidaan ratkaista?
Eikö se ole uusi ongelma, jos investoidaan liikaa tällaisiin epäluotettaviin ja epävarmoihin energiantuottajiin?
Tämä on Mantelerlassin suuri kohta, jota ei ole selvitetty, mikä aiheuttaa uusia ongelmia.
Koko verkon suunnittelu ei ole mukana, eikä varastointi ole mukana.
Toisin sanoen aurinko- ja tuulienergiaa lisätään suuria määriä.
Mutta miten tämä sitten tallennetaan, on kirjoitettu tähtiin.
Henkilökohtaisesti pidän aurinkoenergiaa katolla hyvänä vaihtoehtona, koska aurinkoenergiaa voidaan
käyttää paikallisesti ja varastoida paikallisesti.
Yleisasetuksessa ei kuitenkaan säädetä siitä, että tätä on edistettävä, että tutkimusta on tehtävä ja
että on olemassa parempia varastointivaihtoehtoja.
Tämä tarkoittaa, että olemme vaarassa mennä samaan suuntaan kuin Saksa, jossa valtavat määrät
tuulivoimaa on yhtäkkiä saatavilla ja yhtäkkiä poissa.
Päivisin aurinkoenergiaa on paljon keskipäivällä, mutta yhtäkkiä yöllä ei ole lainkaan.
Ja yhtäkkiä sinulla on valtavia verkko-ongelmia.
Tämä aiheuttaa kustannuksia ja epävarmuutta.
Tämä on nyt yksi tämän yleisen asetuksen tärkeimmistä kritiikin kohteista.
Toinen seikka, jonka olette jo useaan otteeseen maininnut, on demokraattinen osallistuminen.
On selvää, että tämä laki rajoittaa myös mahdollisuuksia vastalauseiden esittämiseen.
Sveitsi tunnetaan toissijaisuusperiaatteestaan.
Tämä tarkoittaa, että päätökset tehdään mahdollisimman alhaisella tasolla, suoraan niiden kanssa, joita asia koskee.
Nyt tämä on todella keskitetty.
Liittoneuvosto, liittohallitus eli kansallinen hallitus, saa enemmän valtaa.
Miten tämä vastustamisoikeuden, sananvapauden ja kansalaisten demokraattisen
yhteismääräämisoikeuden rajoittaminen ilmenee konkreettisesti?
Sveitsissä meillä on kaksi vaihtoehtoa vaikuttaa tuulivoimahankkeisiin.
Yksi on se, että äänestämme hankkeista.
Näin on tällä hetkellä 24 kantonissa 26:sta, joissa paikallinen väestö äänestää.
Yksityishenkilöt, yksityishenkilöt ja myös ympäristöjärjestöt voivat vastustaa hankkeita, vaikka ne
olisivatkin hyväksyttyjä, esimerkiksi luonnonsuojelun tai henkilökohtaisten meluongelmien vuoksi.
Molemmat vaihtoehdot aiotaan nyt poistaa tai rajoittaa massiivisesti yleissäädöksellä.
Kuten olen jo sanonut, yleissäädös antaisi liittoneuvostolle mahdollisuuden lakkauttaa kansanäänestykset.
Toisaalta yleisessä asetuksessa säädetään, että sähköntuotannon on aina oltava etusijalla kaikkiin muihin etuihin nähden.
Toisin sanoen, jos teette vastalauseen ja sanotte, että tuulipuiston melu häiritsee aivan
liian monia ihmisiä, sitä ei voida hyväksyä.
Tai puita kaadetaan, se ei ole mahdollista, se ei ole suhteessa hyötyyn.
Silloin tuomioistuimen on joka tapauksessa aina hyväksyttävä tuulipuisto, koska
sähköntuotanto menee aina kaikkien muiden etujen edelle.
Ette siis ehkä enää voi äänestää, mutta voitte silti esittää vastalauseen, mutta se varmasti hylätään.
Kyseessä on siis suoran demokratiamme jyrkkä heikentäminen.
Tämä johtaa meidät suoraan seuraavaan kohtaan. Tämä etujen tasapainottaminen on myös perustuslaillista.
Tunnettu lakimies, professori Alain Griffel, on arvostellut tätä ja sanonut, että tämä yleinen asetus rikkoo myös perustuslakia,
rikkoo Sveitsin liittovaltion perustuslakia, koska ei voida sanoa, että tietyt edut ovat yhtäkkiä etusijalla muihin nähden.
Voitteko selittää, mitä tämä professori erityisesti kritisoi uudessa Mantelerlassissa?
Sveitsissä meillä on perustuslaissa energiapolitiikkaa koskeva artikla, joka sisältää viisi periaatetta.
En tiedä, voinko luetella niitä kaikkia, mutta sähkön tai energiantuotannon on varmasti oltava riittävää,
turvallista, taloudellista ja ympäristöystävällistä.
En keksi viidettä kohtaa juuri nyt.
Joka tapauksessa nämä seikat ovat kaikki yhtä tärkeitä.
Tämä tarkoittaa, että ne on saavutettava samanaikaisesti.
Toisin sanoen ympäristöystävällisyyttä ja sähkön toimitusvarmuutta on kohdeltava tasavertaisesti.
Ja kun parlamentti sanoo nyt, että sähköntuotanto on tärkeämpää kuin luonnonsuojelu.
Tämä on vapaalippu siihen, että ympäristölle haitallisia hankkeita voidaan yksinkertaisesti
viedä läpi kaikkialla. Se on perustuslain vastaista.
Sveitsin väestö ei halunnut tätä.
Ja se vahingoittaa olemassaolomme perustaa, luontoa.
Ja sillä voi olla massiivisia, vakavia seurauksia.
Tosiasia on, että Sveitsin kansa on vuosikymmenien aikana toistuvasti kirjannut ympäristönsuojelun perustuslakiin.
Kyseessä on siis lähes sovellettava laki.
Ja tämä on nyt käytännössä työntämässä pois ylhäältä tulevalla kynäniskulla.
Mikä on teidän tuomionne? Miten tähän tilanteeseen ylipäätään päädyttiin?
Se on jokseenkin outoa. Kansanedustajat itse asiassa tietävät sen myös.
Mikä ajanhenki tai mikä hätätilanne on johtanut siihen, että tällainen julma laki on otettu käyttöön?
Se alkoi siis jo syksyllä 2022.
Sitä ennen parlamentti ei ollut vuosiin käsitellyt energiapolitiikkaa.
Ja kesällä 2022, juuri kun coronavirus-pandemia oli ohi, sähkökomissio julkaisi tiedotusvälineissä suuren uutisen,
jonka mukaan monia Ranskan ydinvoimaloita uudistettiin.
Voi olla, että me Sveitsissä kärsimme ensi talvena yhtäkkiä sähköpulasta.
Sitten parlamentti päätti kolmen viikon kuluessa aurinkopolitiikasta ja sanoi, että
rakennamme nyt suuria aurinkovoimaloita Alpeille.
Rakennamme siis valtavia alueita alppilaitumille aurinkopaneeleilla.
Ja se oli jo tuolloin perustuslain vastaista.
Ja se toteutettiin kolmessa viikossa.
Se oli siis täysin hätiköityä.
Ja sitten, koska se oli perustuslain vastaista, parlamentin olisi itse asiassa pitänyt automaattisesti kuulla väestöä.
Perustuslaki säätää tästä.
Jos laaditaan perustuslain vastainen laki, siitä on äänestettävä kansantajuisesti.
Parlamentti ei yksinkertaisesti tehnyt niin.
Sitten menin liittovaltion korkeimpaan oikeuteen ja jätin valituksen, jossa sanoin, että
tämän pitäisi nyt todella mennä äänestäjien eteen.
Ja sitten liittovaltion korkein oikeus totesi, että kyllä, parlamentti on Sveitsissä kaikkivoipa.
Ja tässä kaikkivoipaisuuden hengessä, tässä tietoisuudessa säädettiin laki toisensa jälkeen.
Windexpress on saapunut ja nyt tämä kuorimääräys.
Parlamentti ei välitä siitä, pannaanko perustuslaki täytäntöön vai ei.
Ne yksinkertaisesti tekevät kaiken sähköntuotannon hyväksi.
Sallikaa minun syventyä hieman syvemmälle niihin mahdollisiin vahinkoihin, joita pelkäätte aiheutuvan luonnolle ja maisemalle.
Mitä tarkalleen ottaen tämä laki mahdollistaa, vai mitä te pelkäätte?
Mitä konkreettisia toimenpiteitä on mahdollista toteuttaa luonnossa?
Alppien alueelle suunnitellaan siis ennen kaikkea valtavia aurinkopuistoja, jotka ovat mahdollisia.
Tämä oli itse asiassa vain väliaikainen vaihtoehto, josta päätettiin syksyllä 2022 lyhyen
aikavälin toimenpiteenä sähköpulan korjaamiseksi.
Ja sen pitäisi nyt olla pitkän aikavälin mahdollisuus.
Tämä tarkoittaa, että jättimäiset alppilaitumet voidaan kattaa teräsrakenteilla ja aurinkoenergialla.
Toinen on se, että tuulivoimalat pitäisi nimenomaisesti sallia myös Sveitsin metsissä.
Toisin sanoen ilmaston suojelemiseksi mennään metsiin, raivataan jalkapallokentän verran metsää
tuulivoimalaa varten ja pystytetään sitten ...
Onko tämä jo nimenomaisesti kirjattu lakiin vai onko se avoin?
Tarkoittaako se, että haluatte tehdä siitä helpompaa vai tarkoittaako se, että asiat ovat näin?
Konkreettisesti oikeudellisesti katsottuna metsätuulivoimalat ovat siis paikkakohtaisia.
Tämä on hyvin voimakas helpotus, ellei jopa lupa metsätuulipuistoille.
On pidettävä mielessä, että Zürichin kantonissa, joka on Sveitsin väkirikkain kantoni, jossa asuu reilusti yli miljoona ihmistä,
suunnitellaan nyt 120 tuulivoimalaa, joista 110 on tarkoitus rakentaa metsään, koska tilaa on vain harjuilla ja metsässä.
Nämä ovat itse asiassa vakavimpia ympäristötoimenpiteitä.
Tietenkin on myös vesivoimaloita, jotka halutaan rakentaa kantonin kannalta tärkeille biotoopeille, mikä on myös mahdollista.
Luonnolla ei yksinkertaisesti ole enää väliä.
Eikö se tunnukin melkein absurdilta?
Ihmiset haluavat niin sanotusti pelastaa ilmaston, ja siksi uusiutuvien energialähteiden ympärillä on niin paljon kohua.
Samaan aikaan hakkaamme metsiä ja tuhoamme luontoa.
Miten se toimii yhdessä?
Se on aivan järjetöntä.
Ei voi olla niin, että raivaamme metsiä niin sanotun vihreän energian vuoksi.
Sveitsissä ei yksinkertaisesti ole paljon tilaa, se on ymmärrettävä.
Sveitsi on hyvin tiheään asuttu, lännestä itään ja pohjoisesta etelään.
Ja jos tuulivoimaa halutaan laajentaa massiivisesti, on otettava huomioon, että nämä ovat nykyään
250-metrisiä turbiineja, jotka tarvitsevat tietyn määrän tilaa.
Sveitsissä biologisen monimuotoisuuden saaret ja väestön virkistyssaaret ovat edelleen metsiä.
Niissä on myös aina voimakkaasti ajellut metsänreunat.
Ennen se oli paljon avoimempi, ja pellolla oli paljon enemmän puita.
Nykyään metsät on raivattu.
Ja nyt he ovat menossa metsään, haluavat rakentaa kymmenen metriä leveitä teitä ja raivata metsää jalkapallokentän verran.
Tämä on itse asiassa tärkein argumenttimme.
Ilmaston suojelemiseksi ei voi kaataa puita.
Teillä on luonnostaan tuulivoimaan kriittisesti suhtautuva tausta.
Jos nyt otatte puoli askelta taaksepäin ja arvioitte tätä, missä pelkäätte suurinta vahinkoa?
Ovatko ne nyt tuulivoimaloita, ovatko ne näitä suuria vesivoimaloita vai kenties aurinkovoimaloita Alpeilla?
Onko mahdollista määrittää määrällisesti, missä kohtaa luontoa uhkaa pahin mahdollinen uhka teidän näkökulmastanne?
Vesivoiman osalta on varmasti niin, että suhteellisen pienellä toimenpiteellä saadaan suuri hyöty.
Sielläkin on tätä vahinkoa, se on varmaa.
Aurinkovoimalaitosten tapauksessa voidaan kuitenkin todella olettaa, että valtavat
alppilaidunalueet on tarkoitus rakentaa niiden päälle.
Se on minulle valtava menetys, koska Sveitsi elää maisemistaan.
Maisemat ovat historiallisesti katsoen hyvin tärkeitä maamme kannalta.
Meillä on monia hienoja hotelleja, jotka on rakennettu paikkoihin, joista on upea näköala Alpeille.
Ja juuri näiden Alppien päälle on nyt tarkoitus rakentaa.
Se tarkoittaa, että sillä on myös historiallista merkitystä.
Ja kyllä, toinen asia on metsät, joissa näen tämän vahingon.
Mielenkiintoista, mitä sanotte matkailualueista ja Alpeista.
Graubündenin kantoni haluaa olla edelläkävijä tällä alalla.
Otan mielelläni vastaan tämän avainsanan.
He haluavat itse asiassa viedä asiaa eteenpäin ja nimetä x-vyöhykkeitä, muistaakseni 30 vyöhykettä, ja -
korjatkaa minua - yli kaksi tusinaa joka tapauksessa parhaimmilla paikoilla, niin sanotusti vuorten rinteillä.
St. Moritzia lukuun ottamatta tällaisia jättimäisiä tuulivoimaloita nähdään tulevaisuudessa
kaikkien suurten matkailukeskusten edustalla.
Miten arvioitte tämän merkitystä Sveitsin matkailulle ja taloudelle?
Tuulivoimalat ovat valtavia, ja ne tarvitsevat myös tilaa.
Ne on rakennettava alttiisiin paikkoihin, joissa tuulee.
Ja jos liittovaltion hallitus määrää Graubündenin kantonin, joka on yksi maailman tunnetuimmista matkailukohteista, asentamaan 100
tuulivoimalaa, ei voida välttyä siltä, että nämä tuulivoimalat rakennetaan Davosiin, Lenzerheidelle,
Arosaan, Sveitsin kansallispuistoon, minne tahansa tunnetuimmat matkailukohteet ovatkin.
Ja kuten sanoin jo aiemmin, sillä on historiallisesti suuri merkitys, koska matkailu ja Alpit muodostavat identiteettimme.
1800-luvun lopulla Sveitsi kasvoi valtavasti ja siitä tuli yksi maailman rikkaimmista maista.
Ja juuri näiden maisemien vuoksi, koska monet ihmiset ulkomailta ovat tulleet tänne ihailemaan näitä maisemia.
Se, että Alppeja ei enää arvosteta, on minusta henkilökohtaisesti erittäin huono asia ja kauhea kehityssuunta parlamentissa.
Kaikki nämä asetukset, tämä yleinen asetus, nämä erilaiset express-mallit, jotka mainitsitte, Solarexpress, Windexpress,
liittyvät itse asiassa tähän niin sanottuun energiamurrokseen.
Ihmiset haluavat luopua fossiilisista polttoaineista, mutta suhtautuvat samalla varauksellisesti
ydinenergiaan, jota ei tällä hetkellä enää rakenneta Sveitsissä - kyse on eräänlaisesta teknologiakiellosta.
Saksa on jo kytkenyt ne pois päältä, muualla maailmassa tilanne on aivan toinen.
Mikä on perustavanlaatuinen kantanne tähän energiamurrokseen?
Onko se tarpeen? Onko valtion pakko ajaa sitä?
Pystyykö talous siihen? Voidaanko sitä säännellä itsenäisesti? Miten te näette sen?
Energiamurros on itsessään hyvin monimutkainen aihe.
Se, mitä näen varmasti, on se, että fossiiliset polttoaineet johtavat
ilmastonmuutokseen ja että ilmastonmuutos on haitallista.
Meidän on löydettävä ratkaisuja.
Ongelmana on se, miten poliitikot lähestyvät tätä asiaa.
Hän kysyi väestöltä, haluatteko luopua ydinenergiasta vaiheittain?
Väestö vastasi myöntävästi, mikä ei ole yllättävää.
Väestöltä kysyttiin, haluatteko luopua fossiilisista polttoaineista vaiheittain?
Väestö vastasi myöntävästi.
Kummassakaan äänestyksessä ei sanottu, mitä se tarkoittaisi, mitä se maksaisi, miten se toimisi tarkalleen ottaen, vaan asetettiin
tavoitteet, ja sitten väestö hyväksyy ne, ja sitten keksitään seuraukset, ja sitten ollaan järkyttyneitä siitä, että se
ei toimi, että väestö vastustaa, että se vahingoittaa luontoa, että se tulee kalliiksi, että se luo epävarmuutta.
Minusta tämä on epäoikeudenmukainen lähestymistapa.
Sen sijaan haluaisin, että väestölle annettaisiin selkeä viesti ja kerrottaisiin, että
heillä on kolme vaihtoehtoa sähköntuotantoon.
Aurinkopaneelit katoilla, jotka tarvitsevat sitä ja tätä.
Kaasuvoimaloissa se tarkoittaa sitä ja tätä ilmaston kannalta.
Ydinvoimaloissa se tarkoittaa sitä ja sitä, että jätettä, varastointia ja uraanin hankintaa.
Sitten tiedät mistä puhut.
Mutta nyt vain asetetaan tavoitteita, jotka kuulostavat hyvältä, ja sitten katsotaan, miten ne on tarkoitus toteuttaa myöhemmin.
Ja suhtaudun siihen hyvin varauksellisesti.
Se on eräänlaista utopistista ja myös epärehellistä politiikkaa, jos saan tiivistää sen näin.
Herää myös kysymys - jos tarkastellaan tämän yleisen asetuksen kannattajia - ketkä ovat oikeastaan kaikki yhdessä tässä mukana.
Neutraalina tarkkailijana olen hieman yllättynyt.
Tämä tapahtuu niin sanotusti vasemmalta oikealle, sähköparoneista ja vaikutusvaltaisista yritysjärjestöistä
vihreisiin ja muihin ympäristöjärjestöihin, ei teidän.
Miten on mahdollista, että niin monet poliittiset vastustajat ovat yhtäkkiä yhteistyössä? Mitä se kertoo meille?
Ongelmana on siis se, että monet toimijat, jotka nyt kannattavat yleistä asetusta, ovat
samassa veneessä ilmastoliittouman kanssa.
Tämä tarkoittaa, että aurinkoenergialobbarit ovat samassa veneessä kuin ilmastoliittoon kuuluvat ympäristöjärjestöt.
Ja se on tietenkin ristiriitaista, kun on kyse luonnonsuojelusta.
Ilmastonsuojelun osalta molemmat ovat varmasti samalla viivalla.
Luonnonsuojelussa on ristiriitoja.
Ja tässä yhteydessä ymmärrän, että ihmisiltä puuttuu usein selkäranka sanoa, että kyllä, me ympäristöjärjestöinä
emme pelkästään kannata ilmastonsuojelua, vaan kannatamme johdonmukaisesti myös luonnonsuojelua.
Ja tässä tarvitaan paljon enemmän selkeyttä ja rohkeutta julistaa sota sähköparoneille ja sanoa, että kyllä, me
molemmat kannatamme ilmastoa, mutta kun on kyse luonnonsuojelusta, ystävyys ehkä loppuu.
Ja se vaatii rohkeutta, jota ilmeisesti puuttuu.
Nyt molemmat osapuolet ovat siis samassa veneessä asetuksen suhteen: ympäristöjärjestöt ehkä vastahakoisesti, ja sähköparonit
ovat tyytyväisiä, koska he odottavat innolla tukia, joita he saavat, jos he saavat rakentaa kaikkialle avoimeen maaseutuun.
Neue Zürcher Zeitung julkaisi teistä otsikon "Maisemansuojelija, jota Albert Röstin pitäisi pelätä".
Albert Rösti on tästä asiasta vastaava liittovaltuutettu.
Miten aiotte vakuuttaa äänestäjät?
Kansanäänestys järjestetään tämän vuoden kesäkuussa.
Aikataulu on hyvin tiukka.
Ehkä se valittiin tarkoituksella.
Uskon, että väestöllä ei ole riittävästi tietoa siitä, mitä tarkoittaisi, jos tämä yleinen asetus
hyväksyttäisiin nyt, näillä tavoitteilla, näillä rajoituksilla ja näillä avoimilla kysymyksillä.
Uskon, että meidän on tiedotettava väestölle hyvin objektiivisesti.
Mitä tuulivoimalan rakentaminen tarkoittaa? Mitä tarkoittaa sen rakentaminen metsään?
Mitä tarkoittaa 100 jalkapallokentän kokoisen aurinkovoimalan rakentaminen Alpeille?
Mitä tapahtuu talvella, kun on lunta?
Uskon, että ihmisiä on yksinkertaisesti lähestyttävä kuvien ja tiedon avulla ja että tietoa on tuotettava monissa eri kanavissa.
Ja se on varmasti tapa vakuuttaa väestö siitä, että he näkevät, että nämä ovat ne
tavoitteet, joista äänestämme, ja niiden seuraukset.
Tämän kansanäänestyksen lisäksi, joka on määrä järjestää kesäkuussa, olette äskettäin ilmoittanut myös
kahdesta uudesta samansuuntaisesta kansanaloitteesta.
Voitteko kuvailla lyhyesti, mistä tässä on kyse?
Yhdistyksessämme "Free Landscape Switzerland" luonnonsuojelu ja suora demokratia ovat kaksi sydäntämme
lähellä olevaa asiaa, jotka ovat meille erityisen tärkeitä.
Suora demokratia ja luonnonsuojelu ovat nyt molemmat vaarassa tämän yleisen asetuksen vuoksi.
Parlamentissa on kuitenkin jo nähtävissä, että vieläkin hullumpia ajatuksia esitetään kansanäänestyksen poistamiseksi
laista, jotta luonnonsuojelua voitaisiin rajoittaa entisestään.
Ja me haluamme torjua tätä.
Olemme käynnistäneet kaksi suosittua aloitetta. Metsänsuojelualoitteen ja yhteisön suojelualoitteen.
Metsänsuojelualoite haluaa, että tuulivoimalat kielletään metsissä ja metsien reunoilla.
Yhteisöjen suojelua koskevassa aloitteessa halutaan, että tuulivoimaloiden rakentaminen
edellyttää aina asianomaisen väestön suostumusta.
Allekirjoitusten kerääminen on nyt käynnissä.
Meidän on kerättävä 100 000 kelvollista allekirjoitusta heinäkuuhun 2025 mennessä.
Nyt olemme uteliaita näkemään, onnistuuko se.
Ja sitten tulevat varmasti seuraavat äänestyskamppailut.
Voit myös odottaa sitä innolla. Lopuksi ehkä henkilökohtainen kysymys.
He ovat vielä nuoria ja jo hyvin sitoutuneita näihin ympäristö- ja maisemansuojelukysymyksiin.
Miten päädyit alun perin mukaan?
Ehkä se tulee vähän perheestä.
Äitini on jo ollut paljon tekemisissä maisemansuojelun kanssa.
Hän kasvoi 1970-luvulla Schwyzin kantonissa sijaitsevassa Wangen am Zürichsee -kaupungissa, jossa
A3-moottoritie rakennettiin 1970-luvulla kylän keskelle.
1980-luvulla hän muutti Zürichin kantoniin, Bonstetteniin.
Suunnitelmissa oli rakentaa A4-moottoritie avoimen maaseudun läpi.
Ja 90-luvulla äitini tuli isäni kanssa Solothurnin kantonissa sijaitsevaan Grencheniin.
Onneksi A5-moottoritie oli tarkoitus rakentaa avoimen maaseudun läpi.
Ja tämä molempien vanhempieni sitoutuminen tarttui myös minuun.
Asun erittäin kauniissa Grenchenissä, Juran ja Mittellandin välissä.
Näet myös Alpit, toisin sanoen kaikki kolme Sveitsin suurinta maisemaa.
Ajattelen aina itsekseni, että olen vasta 54-vuotias vuonna 2050.
Haluan myös jättää lapsilleni ekologisesti arvokkaan maiseman.
Ja säilyttää ja ylläpitää kestävästi tätä maisemaa mahdollisimman pitkään sellaisena kuin se on nyt.
Paljon kiitoksia. Toivotamme teille menestystä tässä merkittävässä hankkeessa, joka katsoo jo tulevaisuuteen.
Mukava saada sinut ohjelmaan. Elias Vogt, kiitos.
Haluaisin kiittää teitä, hyvät katsojat, huomiostanne.
Odotan innolla, että näen teidät ensi viikolla, kun toivotamme teidät tervetulleeksi
poliittiseen keskusteluohjelmaan HOCH2.TV:ssä.