29. септембра 2023. године, Швајцарски парламент је усвојио "Једнообразну уредбу о изменама за сигурно снабдевање електричном
енергијом из обновљивих извора", са наводним циљем јачања сигурности снабдевања електричном енергијом у зимском периоду.
Овом закону се обично назива "Мантелерлерас" или скраћено "Закон о електричној енергији".
Ово би требало да отвори пут за већу производњу електричне енергије из соларних, ветро и хидроелектрана у земљи.
Новим законом, Швајцарски савезни савет ће моћи да одреди када, где и колико постројења могу
бити изграђена за производњу обновљиве енергије.
Различите организације као што су Алијанса за природу и пејзаж Швајцарске, Удружење Слободан пејзаж Швајцарске и
Фондација Франц Вебер покренуле су референдум против новог савезног закона и у јануару 2024. године поднеле 63.184 потписа.
Контроверзни предлог ће стога бити стављен на гласање швајцарском бирачком телу 9. јуна 2024. године.
Главни аргумент који заговорници износе је да је нови Закон о електричној енергији неопходан да би се спречио
предстојећи дефицит електричне енергије у Швајцарској.
Удружење "Aufrecht Schweiz" ово назива измишљеном енергетском кризом.
"Aufrecht Schweiz" је грађански покрет који жели да има утицај у швајцарској политици кроз независне кандидате.
У свом саопштењу за медије под насловом "Недостатак струје у Швајцарској? Никако!" објављеном у јесен 2022.
године, пензионисани рачунарски научник из електране и пензионисани електроинжењер написали су следеће:
"Спровођењем стратегије страха коју промовише лоби, Савезна канцеларија за енергију директно користи гасним и
нафтним компанијама као и трговцима електричном енергијом."
(…) Када нас влада позива да штедимо електричну енергију, то никако није зато што нам је мало, већ зато што
смо превише јефтини у трговини електричном енергијом.
Сваки киловат који уштедимо користи енергетским компанијама, јер могу да продају у Швајцарској уштечену
електричну енергију у иностранству по много вишој цени.
У саопштењу је Удружење добављача електричне енергије Аргау (VAS) истакло да би општа наредба захтевала потпуну
ревизију целокупне електроенергетске инфраструктуре земље.
До сада је електрична енергија испоручивана крајњим потрошачима на основу логички доказаног принципа
углавном централизованих електрана великих размера.
Међутим, инфраструктура дистрибуције треба да буде регулисана на децентрализован начин, што би такође требало да буде свеобухватно,
без грешака и да омогући сваком да комуницира са сваким.
Према VAS-у, квалификоване пројекције процењују да ће неопходна конверзија и проширење мрежа само у
Швајцарској коштати око 100 милијарди швајцарских франака.
Углавном су то обични потрошачи и станари без могућности да сами обезбеде услугу, који морају да плате за ову додатну услугу.
Као што је често случај са новим законима, све се своди на то да се профит и субвенције приватизују за
неке, док трошкове и ризике сносе остатак јавности.
– Према Удружењу добављача електричне енергије Аргау.
Различити комитети NO такође су критиковали нови Закон о електричној енергији јер, између осталог, доводе у питање
основне принципе очувања природе и пејзажа који су током деценија уграђени у Савезни устав од стране швајцарских бирача.
На пример, шуме се сада могу исећи ради изградње ветротурбина, а велики ветропаркови и соларне паркове могу се градити у
заштићеним пределима – чак и ако то уништава вредне биотопе.
Ништа не би стајало на путу изградње великих соларних паркова у швајцарским Алпима.
Многе алпске пашњаке могло би да покрију челичне конструкције и соларни панели.
Елиас Фогт, председник удружења "Freie Landschaft Schweiz" (Слободна пејзаж Швајцарске), објашњава у
интервјуу за независни ТВ канал HOCH2.TV шта овај закон подразумева и зашто га одбацује.
Наслов политичког ток-шоуа је: "Уредба о крзну је субвенционисано уништавање природе."
У интервјуу, Фогт се, између осталог, осврће на следеће критичке тачке у вези са новим Законом о електричној енергији:
- Демократско учешће и право на приговор су у опасности
- Производња електричне енергије има предност над очувањем природе у новом Закону о електричној енергији
- Природне катастрофе "по закону" су могуће
- Деформација Алпа: производња електричне енергије има предност над туризмом
Елиас Фогт се позива на критику адвоката проф. др Алена Грифела да контроверзни општи декрет крши Швајцарски савезни устав.
Производња енергије мора бити довољна, сигурна, економична и еколошки прихватљива, на пример.
Међутим, критеријуми еколошке компатибилности и сигурности снабдевања електричном енергијом морају се третирати подједнако.
Ово више неће бити случај са новим Законом о електричној енергији.
Очигледно је да је, под знатним притиском, швајцарски парламент усвојио закон који је неуставан и ограничава демократска права.
Страх од наводне несташице струје зими наводи Парламент да поступи поспешно.
Поштовани бирачи Швајцарске: Да ли и ви желите да спречите укидање основних демократских права и деформисање швајцарског
пејзажа под изговором промовисања обновљивих извора енергије?
Затим, 9. јуна, у гласачку кутију ставите глас "НЕ" против "Mantelerlass".
Погледајте пола сата интервјуа са др Филипом Гутом и Елијасом Фогтом, председником удружења "Freie
Landschaft Schweiz" (Слободна пејзаж Швајцарске), у политичком ток-шоу независног ТВ канала HOCH2.TV.
Интервју
Поштовани гледаоци, топло вас поздрављам у политичком ток-шоу на HOCH2.TV.
Знате то, препознајете то: овај програм је увек директан, увек искрен, увек посвећен истини и
увек има узбудљиве госте који имају шта да кажу.
Данас поздрављам Елиаса Фогта, председника удружења "Freie Landschaft Schweiz" (Слободна пејзаж Швајцарске), нову
политичку фигуру у Швајцарској, ако могу тако рећи, који је већ направио разлику и који свакако жели да уради још више.
Сјајно је што сте у програму.
Хвала вам пуно, господине Гут, на позиву.
Такође ми је велико задовољство што сам овде.
Недавно сте заједно са другим организацијама успешно организовали референдум.
Дакле, за гледаоце у Немачкој и Аустрији: у Швајцарској је могуће оспорити законе које је
донео парламент позивом на референдум о њима.
Успели су; за ово је потребно најмање 50.000 потписа.
То се односи на такозвану општу уредбу која има за циљ промоцију обновљивих извора енергије.
Пре него што критикујемо ову вежбу, можете ли нам рећи шта овај закон заправо има за циљ да постигне?
Шта је тачно овај такозвани општи декрет?
Општи декрет је ревизија различитих закона у једном општем акту, такорећи, отуд и тај назив.
Са једне стране, Закон о енергетици треба ревидирати, са друге стране Закон о снабдевању електричном
енергијом, а треће, Закон о просторном планирању, и у свеобухватном преиспитивању ова три закона.
Главни циљ је заправо масивно проширење енергије ветра и сунца у Швајцарској.
Али и изградња 16 великих хидроелектрана.
Сви ови аспекти који се односе на обновљиве изворе енергије и њихово ширење регулисани су у овом свеобухватном пакету.
Ово је оно што стоји иза термина "мантел декрет".
Дакле, овај закон је заправо нека врста суперзакона који садржи разне правне ревизије, зар не?
Управо тако. И такође садржи много нерешених питања.
То значи да Савезни савет, који је наша влада, може потом да регулише појединачне детаље на нивоу уредбе.
Постоји много детаља у којима ствари заиста прелазе у посао.
Савети Савезног савета могу, на пример, скратити поступке овлашћивања.
И пошто Швајцарска такође примењује принцип општинске аутономије, што значи да становници Швајцарске могу
директно да одлучују о просторном планирању у својој локалној заједници, у својој општини.
Ако Федерални савет скрати ово, онда може једноставно рећи да ти општине више немају реч, а затим ће
укинути и директну демократију и референдуме у општинама.
Да, касније ћемо се вратити на тачке критике.
Можда прво мало о аранжману бум-а.
Моје даље питање у овом контексту.
Нисте сами иницијалисали референдум.
Ко је још био партнер?
Које организације стоје иза овога?
Дакле, прво је један приватни појединац предузео акцију, референдум.
Пјер-Ален Бруше, бивши финансијски стручњак и савезни службеник који је сада у пензији,
питао се шта се налази у овој општој уредби.
Он је видео да ће овај закон омогућити изградњу огромних соларних паркова у Алпима.
А онда се појавио пред медијима 10. октобра прошле године и рекао: "Проглашавам референдум о овоме."
А онда се и добро позната "Фондација Франц Вебер" појавила неколико дана касније пред медијима и рекла да и ми
одржавамо референдум; подржавамо контрамерe, такорећи.
А онда се то догодило релативно брзо.
Онда смо и ми у Freie Landschaft Schweiz желели да се укључимо у кампању против тога, па смо,
такорећи, удружили снаге са господином Брушеом.
Такође смо охрабрили наше чланице да прикупе потписе.
И на крају, током Божића и Нове године, прикупљено је 63.000 потписа од великог броја малих и великих
организација за заштиту животне средине и здравља.
Сада можда реч о вашој организацији "Freie Landschaft Schweiz" (Слободна пејзажна Швајцарска).
Шта је то тачно? Који су ваши циљеви?
"Freie Landschaft Schweiz" (Слободни пејзаж Швајцарске) је заправо кровна организација за критичаре енергије ветра у Швајцарској.
Имамо приближно 50 чланских клубова и осам кантоналних секција.
Ово би могло бити у Тургау, могло би бити у Во, другим речима, било где у Швајцарској.
И сви су посвећени обезбеђивању очувања природе у Швајцарској у погледу ветротурбина.
Али директна демократија, као што сам раније објаснио, такође је кључни фокус општег декрета, због чега смо снажно
посвећени очувању заштите природе и директне демократије.
Да, хајде да покушамо да разложимо ово питање мало и приступимо му систематски.
Једна од одредби ове опште наредбе, овог суперзакона, овог свеобухватног закона јесте да утврђује
конкретне циљеве за проширење обновљивих извора енергије.
У суштини, политичари кажу да удео соларне енергије или енергије ветра мора бити овај или онај до одређеног датума.
Како оцењујете ове политичке циљеве? Да ли су они реални?
Има ли икаквог смисла да политичари доносе такве прописе? Шта мислите о томе?
Па, декрет Мантелерласс наводи у веома нејасним терминима да бисмо до 2050. године током године требало да произведемо додатних
45 терават-сати електричне енергије из соларне и ветро-енергије.
Швајцарска тренутно троши око 60 терават-сати.
То је огромна количина коју треба изградити.
И као што сам раније рекао, остаје да се види која ће технологија произвести колико електричне енергије.
То значи да Саветодавни савет сада може рећи да нам треба овај број соларних панела и овај број ветротурбина.
Лично сумњам да се све своди на то да он жели да инсталира око 1.500 ветротурбина и неколико
стотина квадратних километара соларних панела.
Где ће они бити смештени, да ли на крововима или у отвореном сеоском пределу, заправо
зависи од Савезног савета; то је још увек отворено.
И ово представља претњу масивног утицаја на животну средину Швајцарске, која је већ густо насељена.
И то је огромна количина електричне енергије која се током дана, нередовно, производи када дува ветар.
И цео систем, ова супер-закона, регулише детаље далеко премало.
И зато је сасвим у реду постављати циљеве; желимо да произведемо додатних 45 терават-сати.
Али да ли је то реално, знају само богови; нико други не зна.
И зато смо и ми критични према закону.
Још једна ствар – још увек разматрамо низ различитих области које су укључене – јесу субвенције.
Обновене енергије треба снажно промовисати.
Како то изгледа?
Ми смо већ усвојили нови закон о енергији 2017. године.
Ово је сада, такорећи, друга фаза, ова општа наредба.
И тада се говорило да од 2022. године па надаље више неће бити субвенција за соларне и ветро-електране.
И то се сада крши.
Друго, овај супер-пакет, општа уредба, даје Савезном савету слободне руке.
Он може да одлучи колико субвенција ће добити соларни панели и ветротурбине.
Чак и тамо не знамо колико ће бити субвенција.
Међутим, може се претпоставити да то чини више од 50 одсто трошкова улагања.
Дакле, закон наводно наводи да се до 60 одсто трошкова инвестиције може субвенционисати.
Да, постоје два модела.
Или инвеститор каже: "Желим 60 одсто улагања од владе."
А онда он то добије, и ипак мора да обезбеди 40 процената од банке.
Или он каже да ће влада обезбедити гаранцију за сваки киловат-сат који произведе.
Нико не зна колико је високо.
То ће вероватно такође износити 60 процената.
Видите, ово је субвенционисано уништавање природе.
И пошто то није економски исплативо – посебно ветропаркови, јер у Швајцарској имамо веома лоше услове за ветар
– сада једноставно морамо да помогнемо огромним субвенцијама да би се то уопште остварило.
Један проблем, као што сте укратко поменули у споредној реченици, јесте регуларна
енергија, енергија појаса, која је заправо потребна.
Сада је логично да соларна енергија не ради када пада киша или када је мрак.
Ако нема ветра, ветерна енергија не ради.
Како се овај проблем може решити?
Сходно томе, зар то није нови проблем ако прекомерно уложите у тако непоуздане, нестабилне произвођаче енергије?
То је управо главни проблем у Мантеловом декрету који није разјашњен и ствара нове проблеме.
Целокупно планирање мреже није укључено, складиштење није укључено.
То значи да се додају велике количине соларне и енергије ветра.
Али како ће то бити складиштено, може само неко да нагађа.
Лично мислим да је соларна енергија на крововима добра опција јер можете локално користити и складиштити соларну енергију.
Али то није регулисано у Мантелерласс-у, да би требало да се промовише, да би требало спроводити
истраживања о томе, да постоје боље опције складиштења.
А то значи да постоји ризик да ћемо кренути истим путем као Немачка, где огромне количине енергије
ветра изненада настају, а затим изненада нестају.
Током дана, у подне, има пуно соларне енергије, а онда изненада ноћу нема ништа.
А онда изненада имате огромне мрежне проблеме.
И то изазива трошкове и неизвесност.
И то је сада главни предмет критика овог општег декрета.
Још једна тачка коју сте већ неколико пута поменули јесте демократско учешће.
Очигледно, овај закон такође ограничава могућности за приговор.
Швајцарска је добро позната по свом принципу супсидијарности.
То значи да се одлуке доносе на најнижем могућем нивоу, директно од стране оних на које се односе.
Сада се то заправо централизује.
Саветодавни савет, федерална влада, односно национална влада, стиче све већу моћ.
Како се конкретно манифестује ово ограничење могућности грађана да уложе приговор, да учествују и да демократски коодређују?
У Швајцарској имамо два начина да се изјаснимо о пројектима ветроенергије.
Једно је да гласамо о пројектима.
Тренутно је то случај у 24 од 26 кантона, где локално становништво гласа.
Тада појединци, приватни грађани и еколошке организације могу поднети приговори на пројекте, чак и ако су
одобрени, како би указивали на питања као што су заштита природе или лични проблеми са буком.
И обе опције сада ће бити масовно укинуте или ограничене општим декретом.
Као што сам већ рекао, Мантелов декрет има за циљ да омогући Савезном већу да укине референдуме.
С друге стране, декрет Мантелерласс прописује да производња електричне енергије увек има предност над свим другим интересима.
То значи да ако поднесете приговор и наведете да ће ова ветропарница изазвати прекомерно
загађење буком за превише људи, она неће бити одобрена.
Или се сече дрвеће, што није прихватљиво; то је несразмерно користи.
Онда суд и даље мора да одобри ветарну електрану, јер производња електричне енергије
увек има предност над свим другим интересима.
Можда више нећете моћи да гласате, али и даље можете поднети приговор, иако ће он сигурно бити одбијен.
То је драстично смањење наше директне демократије.
То нас директно доводи до следеће тачке. Ово усклађивање интереса такође је уставно питање.
Познати правник, професор Ален Грифел, критиковао је ово, говорећи да овај општи декрет такође крши Устав,
крши Швајцарски савезни устав, јер не можете рећи да одређени интереси изненада имају предност над другима.
Можете ли појаснити шта тачно овај професор критикује у новом општем декрету?
У Швајцарској имамо члан у уставу о енергетској политици који садржи пет принципа.
Не знам да ли могу да их све набројим, али свакако напајање или производња енергије морају бити
довољни, безбедни, економични и еколошки прихватљиви.
Тренутно се не могу сетити петог тачка.
У сваком случају, све ове тачке су подједнако важне.
То значи да се морају остварити истовремено.
Другим речима, еколошка компатибилност и безбедност снабдевања електричном енергијом морају се третирати подједнако.
А сада када Парламент каже да производња електричне енергије има предност над очувањем природе.
Ово је пропусница која омогућава да се пројекти штетни по животну средину свуда пропуштају без препрека. То је неуставно.
То није оно што су швајцарски народ желели.
И то штети нашем природном окружењу, основи нашег постојања.
И то може имати огромне, озбиљне последице.
Чињеница је да је швајцарска популација током деценија више пута уврстила заштиту животне средине у устав.
Дакле, то је у суштини закон.
А сада је то практично поништено једним потезом пера одозгоре.
Које је ваше мишљење о овоме? Како је ова ситуација уопште настала?
То је прилично чудно. Изабрани представници су заправо и сами свесни тога.
Па шта је дух времена или која хитна ситуација могла заправо да доведе до тога да се сада уведе такав бруталан закон?
Па, то је заправо почело још у јесен 2022. године.
Раније се Парламент годинама никада није бавио енергетском политиком.
А у лето 2022. године, баш када је пандемија коронавируса била на измаку, Комисија за електричну енергију је у медијима објавила
да се многе нуклеарне електране у Француској налазе у ремонту.
И може се десити да ми у Швајцарској наредне зиме изненада останемо без струје.
А затим је, у року од три недеље, парламент поспешно усвојио закон "Солар Експрес" и рекао: "Сада
ћемо у Алпима градити велике соларне електране."
Дакле, покривамо огромна подручја Алпа соларним панелима.
И то је тада већ било неуставно.
И то се остварило за три недеље.
Па, то је било потпуно непромишљено.
А онда, пошто је то било неуставно, Парламент је требало аутоматски да консултује становништво.
Наш устав то предвиђа.
Ако донесете неуставан закон, онда морате дозволити становништву да о њему гласа.
А Парламент једноставно није успео да то уради.
А онда сам отишао на Савезни суд и поднео жалбу, тврдећи да би ово заправо требало да буде стављено на гласање бирача.
А онда је Савезни суд рекао: да, парламент у Швајцарској је свемоћан.
И у том духу свемоћи, у тој свести, доношен је закон за законом.
Ветров експрес је стигао, а сада и овај декрет о капуту.
И чини се да парламенту није стало до тога да ли се устав спроводи или не.
Они ће учинити све за производњу електричне енергије.
Волео бих да мало дубље истражим потенцијалну штету природи и пејзажу којој се плашите.
Шта тачно овај закон омогућава, или, прецизније, чега се ви плашите?
Које специфичне интервенције су могуће у природи?
Дакле, пре свега, у Алпима се планирају и могуће су огромни соларни паркови.
Заправо, ово је била само привремена опција која је усвојена у јесен 2022. године као краткорочна
мера за отклањање недостатка електричне енергије.
И то сада треба да буде могућност на дужи рок.
То значи да огромне алпске пашњаке могу бити прекривене челичним конструкцијама и соларним панелима.
Друга ствар је да би ветротурбине такође требало експлицитно дозволити у шумама у Швајцарској.
То значи да, како би заштитили климу, људи улазе у шуме, исеку дрвеће на површини фудбалског терена
за једну ветротурбину, а затим је тамо поставе...
Да ли је то већ експлицитно наведено у закону или је то отворено за тумачење?
Да ли то значи да желиш да га олакшаш, или то значи да је тако?
Дакле, у правном смислу, ветротурбине у шумама су везане за локацију.
И то је огромно олакшање, ако не и одобрење за ветропарке у шумама.
Важно је имати на уму да је кантон Цирих, који је најнасељенији кантон у Швајцарској, дом за далеко више од милион људи. Сада
постоје планови за 120 ветротурбина, од којих ће 110 бити изграђене у шуми, јер нема
више простора осим на гребенима и у шуми.
И ово су заправо најозбиљнији утицаји на животну средину.
Наравно, постоје и хидроелектране које би људи желели да изграде у биотопима кантоналног значаја, и то је такође могуће.
Природа једноставно више није битна.
Чини се помало апсурдно, зар не?
Људи желе да спасу климу, зато је и настала сва ова помпа око обновљивих извора енергије.
Истовремено се сече шуме и уништава природа.
Како то функционише?
Управо то је апсурдно.
Не може бити у реду да крчимо шуме за такозвану зелену енергију.
У Швајцарској једноставно нема много простора, мораш то да схватиш.
Швајцарска је веома густо насељена, од запада ка истоку, од севера ка југу.
А ако желите масовно да проширите енергију ветра, онда морате узети у обзир да су то данас турбине високе
250 метара, које захтевају одређену количину простора.
А у Швајцарској су шуме и даље острва биодиверзитета, али и острва за рекреацију становништва.
Они такође увек имају јако острижане ивице шуме.
Раније је било много отвореније, а на пољу је такође било много више стабала.
Данас су шуме очишћене.
А сада желе да уђу у шуму, изграде десетометро шире путеве и очисте шуму величине фудбалског терена.
И то је заправо наш главни аргумент.
Не можете сећи дрвеће да бисте заштитили климу.
Потичете из окружења које је критично према енергији ветра.
Сада, ако направите пола корака уназад и процените ситуацију, где мислите да ће бити нанесена највећа штета?
Да ли су ово ветротурбине, велике хидроелектране или можда соларне електране у Алпима?
Можете ли да процените где мислите да лежи највећа претња природи?
Са хидроенергијом је свакако тако да добијате много користи за релативно малу инвестицију.
И тамо има штете, то је сигурно.
Али код соларних енергетских система заиста се може претпоставити да ће огромна подручја Алпа заправо бити изграђена.
За мене је ово изузетно штетно јер Швајцарска просперира захваљујући својим пејзажима.
Пејзажи су веома важни за нашу земљу – историјски гледано.
Имамо много величанствених хотела који су изграђени на локацијама које пружају диван поглед на Алпе.
И управо ове Алпе сада треба прекрити зградама.
То значи да оно такође има историјско значење.
И да, друга ствар су шуме, где видим ову штету.
То је занимљива примедба коју износите о туристичким регионима, о Алпима.
Кантон Граубүнден жели да буде пионир у овој области.
Драго ми је да узмум ту тачку.
Они заправо желе да наставе и да их има у x зонама, мислим у 30 зона, и – исправите ме ако грешим – више од
двадесет четири је дефинитивно елиминисано на најбољим локацијама, на планинским падинама, такорећи.
Дакле, осим Сент Морица, мислим да ћете у будућности видети ове џиновске ветротурбине испред сваке велике туристичке дестинације.
Како то процењујете у погледу значаја туризма и економије у Швајцарској?
Управо тако, ветротурбине су огромне, такође им је потребан простор.
Они морају бити изграђени на изложеним местима где дува ветар.
И када федерална влада задужи кантон Граубünden, једно од најпознатијих светских туристичких одредишта, да инсталира 100
ветротурбина, не може се заобићи чињеница да ће те ветротурбине бити изграђене у Давосу, на Ленцерхајде, у Ароси, у
близини Швајцарског националног парка – другим речима, на свим најпознатијим туристичким локацијама.
И као што сам раније рекао, историјски је ово веома значајно јер су туризам и Алпи део нашег идентитета.
Крајем 19. века Швајцарска је доживела масован раст и постала једна од најбогатијих земаља на свету.
И управо због тих предела многи људи из иностранства су дошли код нас да их се диве.
И ја лично сматрам да је веома тужно што Алпи више нису цењени, и мислим да је ово ужасан развој догађаја са стране Парламента.
Сада, сви ови декрети, овај општи декрет, ови различити изричити предлози које сте поменули, Соларекспрес, Виндекспрес,
заправо су у контексту такозване енергетске транзиције.
Постоји жеља да се одрекнемо фосилних горива, али истовремено постоје резерве према нуклеарној енергији, и у
Швајцарској се тренутно не граде нове нуклеарне електране – на снази је једна врста технолошке забране.
Немачка их је већ поступно укинула, али у другим деловима света ситуација је сасвим другачија.
Које је ваше опште мишљење о овој енергетској транзицији?
Да ли је то неопходно? Да ли држава мора да се залаже за то?
Може ли економија то да уради? Може ли да се регулише сама? Шта мислите о томе?
Енергетска транзиција је сама по себи веома сложено питање.
Оно што јасно видим јесте да фосилна горива доводе до климатских промена, а климатске промене су штетне.
Морамо да нађемо решења.
Проблем је у томе како се политичари тиме баве.
Она је упитала становништво: да ли желите да постепено укинете нуклеарну енергију?
Насељеништво је рекло да, што није изненађујуће.
Од становништва је затражено: да ли желите да постепено укинете фосилна горива?
Насељење је рекло да.
У оба гласања нико није објаснио шта би то значило, колико би то коштало или како би тачно функционисало. Уместо тога, постављени
су циљеви, становништво их је прихватило, а затим су се појавиле последице. Људи су се узнемирили што то не
функционише, што се становништво опире, што је природа претрпела штету, што постаје скупо и што ствара неизвесност.
Сматрам да је ово неправедно понашање.
Много бих радије да јавност сазна истину и да јој буде речено да има три опције за производњу електричне енергије.
Са соларним панелима на крововима, то захтева ово и оно.
Са електранама на гас то значи ово и оно за климу.
Са нуклеарним електранама то значи ово и оно за отпад, за складиштење, за набавку уранијума.
Онда знаш о чему причаш.
Али сада само постављаш циљеве који звуче добро, а онда касније смишљаш како да их спроведеш.
Имам озбиљне резерве у вези с тим.
То је једна врста утопијске и такође не баш искрене политике, ако могу тако да је сумирам.
Посматрајући присталице ове опште уредбе, поставља се и питање ко је тачно укључен.
И као неутралан посматрач, мало сам изненађен.
Ово иде од левице до деснице, од електричних барона до моћних пословних удружења, до
Зелених и других еколошких организација, а не ваших.
Како је могуће да толико политичких противника изненада сарађује? Шта нам то говори?
Дакле, проблем је у томе што су многи од играча који су сада за општу наредбу у истом чамцу у Алијанси за климу.
То значи да је у Климатској алијанси соларни лоби у истом чамцу као и еколошке организације.
И то је, наравно, противречност када је у питању очување природе.
Када је у питању заштита климе, обоје су свакако на истој страници.
Постоје сукоби када је у питању очување природе.
И тада схватим да често недостаје доследност, да људи онда кажу: да, ми као еколошке организације не само да подржавамо
заштиту климе, већ смо и доследни у подршци очувању природе.
И ту је потребно много више јасноће, као и храбрости да се супротставимо електричним баронима и кажемо: да,
обоје смо за заштиту климе, али када је у питању очување природе, ту се пријатељство завршава.
А за то је потребна храброст, која очигледно недостаје.
И тако сада, са Мантеловим декретом, обоје су у истом чамцу: еколошке организације, можда стискајући зубе, и електрични
барони, који су одушевљени јер се радују субвенцијама које ће потећи ако им буде дозвољено да граде свуда, чак и на отвореном.
Новине Neue Zürcher Zeitung су на насловној страни објавиле наслов о вама: "Заштитник пејзажа Алберт Рёсти треба да се чува."
Алберт Рёсти је савезни саветник одговоран за овај досије.
Како намеравате да убедите бирачко тело?
Референдум ће се затим одржати у јуну ове године.
То је веома тесан распоред.
То је можда било намерно изабрано.
Верујем да јавност нема довољно информација о томе шта би значило ако би ова општа уредба била усвојена, са
овим циљевима, овим ограничењима и овим нерешеним питањима.
И верујем да становништво мора бити обавештено на потпуно објективан начин.
Шта значи изградити ветарну турбину? Шта значи изградити једну у шуми?
Шта значи изградити соларну електрану у Алпима величине 100 фудбалских терена?
Шта се дешава зими када има снега?
И верујем да једноставно морате приступити људима са сликама и информацијама и креирати информације на широком спектру канала.
И то је сигурно начин да се увери становништво да су ово циљеви о којима гласамо и последице.
Поред овог референдумског гласања, које је, као што сам рекао, заказано за јун, недавно сте такође најавили
две нове народне иницијативе које су у сличном духу.
Можете ли укратко описати шта то подразумева?
У нашој асоцијацији Freie Landschaft Schweiz (Слободна пејзажна Швајцарска), очување природе и директна демократија су две
теме које су нам блиске срцу и којима придајемо посебан значај.
Директна демократија и заштита природе су сада угрожене овим општим декретом.
Али већ можемо да видимо у парламенту да се предлажу још луђе идеје да се референдуми по себи укину у
закону, како би се још више ограничила заштита природе.
И управо ту желимо да предузмемо контрамере.
Покренули смо две популарне иницијативе: Иницијативу за заштиту шума и Иницијативу за заштиту заједнице.
Иницијатива за заштиту шума жели да ветротурбине више не буду дозвољене у шумама и на ивицама шума.
Иницијатива за заштиту заједнице жели да, уколико се изграде, ветротурбине увек захтевају сагласност погођеног становништва.
И потписна колекција је сада у току.
И морамо прикупити 100.000 важећих потписа до јула 2025. године.
Сада једва чекамо да видимо хоћете ли успети.
А онда ће сигурно бити следеће референдумске кампање.
То је још нешто чему се можемо радовати. Можда још једно лично питање за крај.
Они су још увек млади и већ су веома посвећени овим питањима заштите животне средине и пејзажа.
Како си се уопште укључио у овај пројекат?
Можда је то у породици.
Моја мајка се већ веома ангажовала или дошла у контакт са очувањем пејзажа.
Она је одрасла 1970-их у Вагенг ам Цирихзее у кантону Швиц, где је аутопут А3 изграђен право кроз средину села.
Током 1980-их, она се преселила у кантон Цирих, у Бонстенден.
Тамо су хтели да изграде аутопут А4 кроз отворену сеоску област.
А у 1990-им годинама моја мајка се преселила са мојим оцем у Гренхен у кантону Солитурн.
Тамо, као да им је срећа била наклоњена, хтели су да изграде аутопут А5 кроз отворену сеоску област.
И ова посвећеност мојих оба родитеља пренела се и на мене.
Живим на веома лепом месту у Гренхену, између Јуре и Швајцарског платоа.
Такође можете видети Алпе, тако да у суштини видите сва три главна пејзажа Швајцарске.
И онда увек помислим: у 2050. ћу имати само 54 године.
Желео бих да својој деци оставим еколошки вредно пејзажно подручје.
И да сачувамо и одржавамо овај пејзаж што дуже, на исти начин на који га имамо данас.
Хвала вам пуно. Желимо вам сваки успех у овом значајном подухвату, који већ гледа ка будућности.
Хвала вам што сте нам се придружили у програму. Елијас Фогт, хвала вам.
А вама, драги гледаоци, захваљујем на пажњи.
Радујем се што ћемо се поново видети следеће недеље када кажемо: добродошли у политички ток-шоу на HOCH2.TV.