Den 29 september 2023 antog det schweiziska parlamentet "Uniform Amendment Decree for a Secure Electricity Supply from Renewable
Energies" för att stärka elförsörjningstryggheten på vintern.
Denna lag är känd som "Shell Decree" eller kort och gott "Electricity Act".
Detta bör bana väg för ökad elproduktion från sol-, vind- och vattenkraftverk i Schweiz.
Den nya lagen kommer att göra det möjligt för det schweiziska förbundsrådet att bestämma när, var och hur
många anläggningar för förnybar energi som får byggas.
Olika organisationer som "Alliance for Nature and Landscape Switzerland", föreningen "Free Landscape Switzerland" och
"Fondation Franz Weber" har inlett en folkomröstning mot den nya federala lagen och
lämnat in 63 184 namnunderskrifter i januari 2024.
Det kontroversiella lagförslaget kommer därför att läggas fram för omröstning av de schweiziska väljarna den 9 juni 2024.
Huvudargumentet från förespråkarna för den nya ellagen är att den är nödvändig för att avvärja hotet om en elbrist i Schweiz.
Föreningen "Aufrecht Schweiz" talar i detta sammanhang om en påhittad energikris.
"Aufrecht Schweiz" är en medborgarrörelse som vill påverka den schweiziska politiken med oberoende kandidater.
I sitt pressmeddelande "Elbrist i Schweiz? No way!"" från hösten 2022 skrev en datavetare från elbolaget
och en elektroingenjör, båda pensionerade, följande:
"Genom att följa den rädsla strategi som främjas av lobbyn, Federal Office of Energy är snabbt
och direkt gynnar gas / oljebolag och elhandlare.
(...) När den federala regeringen säger åt oss att spara el är det inte för att vi har för lite av
den, utan för att vi är för billiga i elhandeln.
Varje kilowatt vi sparar gynnar energibolagen eftersom de kan sälja den el som sparas i
Schweiz utomlands till ett mycket högre pris."
Association of Aargau Electricity Suppliers (förkortat VAS) påpekade i ett uttalande att det allmänna dekretet skulle kräva
att hela landets elinfrastruktur omorganiseras helt och hållet.
Hittills har elen nått alla slutkonsumenter enligt den logiskt bevisade principen med i
hög grad centraliserade storskaliga kraftverk.
Men nu ska distributionsinfrastrukturen regleras på decentraliserad basis, och den ska vara
heltäckande, felfri och kunna kommunicera med alla.
Enligt VAS beräknas de kvalificerade prognoserna för den nödvändiga ombyggnaden och utbyggnaden av elnäten
enbart i Schweiz uppgå till cirka 100 miljarder CHF.
Det är främst icke-privilegierade konsumenter och hyresgäster utan möjlighet till
självförsörjning som måste betala för denna tilläggstjänst.
Som så ofta är fallet med nya lagar blir resultatet att vinster och subventioner privatiseras för ett fåtal, medan
kostnader och risker delas av den kvarvarande allmänheten.
- Så mycket för Association of Aargau Electricity Suppliers.
Olika NO-kommittéer har också kritiserat den nya ellagen för att ifrågasätta grundläggande principer för natur- och
landskapsskydd som har förankrats i den federala konstitutionen av de schweiziska väljarna under årtiondena.
Till exempel kan skogar nu skövlas för att bygga vindkraftverk eller stora vind- och solcellsparker kan byggas i
skyddade landskap - även om detta förstör värdefulla biotoper.
Ingenting skulle stå i vägen för byggandet av stora solcellsparker i de schweiziska Alperna.
Många alpina betesmarker skulle kunna täckas med stålkonstruktioner och solcellsanläggningar.
Elias Vogt, ordförande för föreningen "Free Landscape Switzerland", förklarar i en intervju med den
oberoende TV-kanalen HOCH2.TV vad denna lag innebär och varför han rekommenderar att den avvisas.
Rubriken på det politiska samtalsprogrammet är: "Skaldekretet är en subventionerad naturförstöring".
I intervjun tar Vogt bland annat upp följande punkter i kritiken mot den nya ellagen:
- Demokratiskt medbestämmande och rätten att göra invändningar är i fara
- Elproduktion går före naturskydd i den nya ellagen
- Naturliga skador "av lag" är möjliga
- Alpernas fördärv: elproduktion går före turism
Elias Vogt hänvisar till kritiken från advokaten Prof Dr Alain Griffel om att det kontroversiella dekretet
strider mot den schweiziska federala konstitutionen.
Exempelvis måste energiproduktionen vara tillräcklig, säker, ekonomisk och miljövänlig.
Kriterierna för miljövänlighet och tryggad elförsörjning bör dock behandlas lika.
Detta kommer inte längre att vara fallet i och med den nya ellagen.
Uppenbarligen antogs en lag i det schweiziska parlamentet under stort tryck som inte är
konstitutionell och begränsar demokratiska rättigheter.
Rädslan för en förmodad elbrist under vintern får parlamentet att agera snabbt.
Kära schweiziska väljare: Vill ni inte heller att grundläggande demokratiska rättigheter ska avskaffas och
att det schweiziska landskapet ska vanställas under täckmantel av att främja förnybar energi?
Lägg sedan ett "NEJ" till det "övergripande dekretet" i valurnan den 9 juni.
Se Dr Philipp Guts halvtimmesintervju med Elias Vogt, ordförande för föreningen "Free Landscape Switzerland", på
den oberoende TV-kanalen HOCH2.TV:s program Polit-Talk.
Intervju
[Dr Philipp Gut: Kära tittare, välkomna till den politiska talkshowen på HOCH2.TV.
Ni vet det, ni vet det, det här programmet är alltid rakt, alltid ärligt, alltid sanningsenligt och
alltid med spännande gäster som har något att säga.
I dag skulle jag vilja välkomna Elias Vogt, ordförande för föreningen "Free Landscape Switzerland", en ny politisk
figur i Schweiz, om jag får säga så, som redan har gjort skillnad och som säkert kommer att fortsätta att göra det.
Trevligt att ha dig med i programmet.
Tack så mycket, herr Gut, för inbjudan.
Jag är också mycket glad över att vara här.
Du har nyligen framgångsrikt genomfört en folkomröstning med andra organisationer.
Så för tittare i Tyskland och Österrike: I Schweiz har du möjlighet att motsätta dig
parlamentariska lagar och kräva en folkomröstning om dem.
Du har uppnått detta, det krävs minst 50.000 underskrifter.
Det handlar om ett så kallat blankettdekret som syftar till att främja förnybar energi.
Kan ni, innan vi kritiserar detta förfarande, säga vad denna lag egentligen vill?
Vad är det här så kallade allmänna dekretet egentligen?
Mantelerlasset är en revidering av olika lagar i ett svep, så att säga, därav benämningen.
Energilagen ska revideras å ena sidan, lagen om elförsörjning å andra sidan och lagen om fysisk planering å
tredje sidan, och dessa tre lagar ska revideras i sin helhet.
Huvudsyftet är faktiskt en massiv utbyggnad av vind- och solenergi i Schweiz.
Men också byggandet av 16 stora vattenkraftverk.
Alla dessa aspekter som rör dessa förnybara energikällor, för denna expansion, regleras i hela detta paket.
Det är detta som ligger bakom begreppet "Mantelerlass".
Det är faktiskt, den här kappan är en slags superlag som innehåller olika ändringar av lagen, eller hur?
Exakt. Och det innehåller också många öppna punkter.
Detta innebär att förbundsrådet, som i vårt fall är regeringen, sedan kan reglera enskilda detaljer på förordningsnivå.
Det finns massor av detaljer där saker och ting verkligen kommer till sin rätt.
Exempelvis kan förbundsrådet förkorta tillståndsförfarandena.
Och eftersom principen om kommunalt självstyre också gäller i Schweiz, vilket innebär att befolkningen i Schweiz kan
besluta direkt om fysisk planering på sin ort, i kommunen.
Om förbundsrådet förkortar detta kan det helt enkelt säga att dessa kommuner inte längre har något att säga till om och sedan
direkt avskaffa direktdemokrati och folkomröstningar i kommunen.
Ja, vi kommer att återkomma till kritikpunkterna.
Kanske först lite av tolkningsordningen.
Min ytterligare fråga i detta sammanhang.
Du tog inte ensam initiativ till folkomröstningen.
Vem mer var partner?
Vilka organisationer står bakom detta?
Så först och främst har en privatperson just vidtagit åtgärder, folkomröstningen.
En Pierre-Alain Bruchez, en före detta finansexpert, en anställd vid den federala regeringen som nu är pensionerad
och som frågade sig själv: "Vad står det i det här dekretet?
Han såg att man kan bygga enorma solcellsparker i Alperna med den här lagen.
Och sedan framträdde han i medierna den 10 oktober förra året och sade att jag krävde en folkomröstning.
Och sedan framträdde den välkända "Fondation Franz Weber" också i medierna några dagar senare och sa att vi också organiserade
folkomröstningen, att vi stödde motåtgärderna, så att säga.
Och sedan gick det relativt snabbt.
Sedan ville vi från "Free Landscape Switzerland" också ta ställning mot det, så vi
anslöt oss till herr Bruchez, så att säga.
Har motiverat vår medlemsorganisation att också samla in namnunderskrifter.
Och i slutändan samlades 63.000 namnunderskrifter in under jul och nyår med ett stort antal små
och stora miljö- och hälsoskyddsorganisationer.
Nu kanske ett ord om din organisation "Free Landscape Switzerland".
Vad exakt är det? Vilka är dina mål?
"Freie Landschaft Schweiz" är faktiskt paraplyorganisationen för vindkraftskritiker i Schweiz.
Vi har cirka 50 medlemsklubbar och åtta kantonala sektioner.
Det kan vara i Thurgau, det kan vara i Vaud, det kan vara var som helst i Schweiz.
Och de är alla engagerade i att säkerställa naturskydd i Schweiz när det gäller vindkraftverk.
Men direktdemokrati, som jag förklarade tidigare, är också en central punkt i det allmänna dekretet, och därför är
vi starkt för att bevara naturskyddet och direktdemokratin.
Ja, låt oss försöka sprida ut det här problemet lite mer, närma oss det lite mer systematiskt.
En punkt i detta allmänna dekret, i denna superlag, i denna superlag, är vissa mål för utbyggnaden av förnybara energikällor.
Med andra ord säger politikerna faktiskt när andelen solenergi eller vindkraft måste vara så och så hög.
Hur bedömer du dessa politiska mål? Är de realistiska?
Är det ens rimligt att politikerna gör sådana regleringar? Hur bedömer du detta?
Tja, det allmänna dekretet säger ganska vagt att vi ska producera cirka 45 terawattimmar extra
el från sol och vind under året fram till 2050.
Schweiz förbrukar för närvarande cirka 60 terawattimmar.
Så det är en enorm mängd som ska läggas till.
Och som jag sa tidigare återstår det att se vilken teknik som kommer att producera hur mycket el.
Det innebär att förbundsrådet nu kan säga att vi behöver så och så många solpaneler och så och så många vindkraftverk.
Personligen misstänker jag att han vill förverkliga cirka 1.500 vindkraftverk och flera hundra kvadratkilometer solpaneler.
Var dessa ska placeras, om det är på tak eller i det öppna landskapet, är också upp till förbundsrådet.
Och det finns ett hot om massiva miljöstörningar i ett redan tätbefolkat Schweiz.
Och det är en enorm mängd el som produceras under dagen, som sedan produceras oregelbundet när vinden blåser.
Och hela systemet, den här superlagen, reglerar detaljerna alldeles för lite.
Och det är därför det är bra att sätta upp mål - vi vill producera ytterligare 45 terawattimmar.
Men om det är realistiskt, det vet gudarna, det vet ingen.
Och det är därför vi också är kritiska till lagen i det här avseendet.
En annan punkt - vi håller fortfarande på att bryta ner vilka olika områden som faktiskt är inblandade - är subventioner.
Förnybara energikällor ska främjas starkt.
Hur ser det ut?
Vi antog redan en ny energilag 2017.
Detta är nu det andra steget, så att säga, detta övergripande dekret.
Och vid den tidpunkten sades det att vi inte längre skulle subventionera sol- och vindkraftverk från 2022.
Och det är nu på väg att brytas.
Med det andra, detta superpaket, det övergripande dekretet, får förbundsrådet fria händer.
Han kan bestämma hur många subventioner sol- och vindkraftverk ska få.
Inte ens där vet vi hur många subventioner som kommer att finnas.
Men man kan anta att det rör sig om mer än 50 procent av investeringskostnaderna.
Så lagen säger tydligen att upp till 60 procent av investeringskostnaderna kan vara subventioner.
Ja, det finns två modeller.
Antingen säger investeraren: "Jag vill ha 60 procent av investeringen från den federala regeringen".
Sedan får han det och måste fortfarande ordna de 40 procenten med en bank.
Eller så säger han att den federala regeringen kommer att ge en garanti för varje kilowattimme han producerar.
Ingen vet hur högt det är.
Det kommer förmodligen också att uppgå till 60 procent.
Så ni förstår, detta är en subventionerad förstörelse av naturen.
Och eftersom det inte är ekonomiskt - särskilt inte vindkraftverken, eftersom vi har mycket dåliga
vindförhållanden i Schweiz - och vi helt enkelt måste ge enorma subventioner för att det över huvud taget ska bli av.
Ett problem, som du kort nämnde i en bisats, är den reguljära energin, den bandenergi som faktiskt behövs.
Nu är det logiskt att solenergi inte fungerar när det regnar och är mörkt.
Om det inte finns någon vind fungerar inte vind.
Hur kan detta problem lösas?
Är inte det ett nytt problem om man investerar för mycket i sådana opålitliga och nyckfulla energiproducenter?
Det är den stora punkten i Mantelerlasset som inte har klargjorts, vilket skapar nya problem.
Hela nätverksplaneringen är inte inkluderad, lagringen är inte inkluderad.
Med andra ord tillkommer stora mängder sol- och vindenergi.
Men hur detta sedan ska förvaras står skrivet i stjärnorna.
Personligen tycker jag att solenergi på taket är ett bra alternativ eftersom du kan använda
den lokalt och lagra den lokalt, solenergin.
Men det regleras inte i den allmänna förordningen, att detta ska främjas, att forskning ska
bedrivas, att det finns bättre lagringsalternativ.
Och det innebär att vi riskerar att gå i samma riktning som Tyskland, där enorma mängder
vindkraft plötsligt är tillgängliga och plötsligt borta.
Under dagen finns det mycket solenergi mitt på dagen, och sedan plötsligt ingenting alls på natten.
Och då har man plötsligt enorma nätverksproblem.
Och det medför kostnader och osäkerhet.
Och det är nu en viktig kritikpunkt mot det här övergripande dekretet.
En annan punkt, som du redan har nämnt flera gånger, är demokratiskt deltagande.
Självklart begränsar denna lag också möjligheterna att framföra invändningar.
Schweiz är känt för sin subsidiaritetsprincip.
Det innebär att beslut fattas på lägsta möjliga nivå, direkt med dem som berörs.
Nu håller detta faktiskt på att centraliseras.
Det federala rådet, den federala regeringen, dvs. den nationella regeringen, får mer makt.
Hur tar sig denna inskränkning av rätten att göra invändningar, rätten att komma till tals och
medborgarnas demokratiska medbestämmande konkret uttryck?
I Schweiz har vi två alternativ för att påverka vindkraftsprojekt.
Det ena är att vi röstar om projekt.
Detta är för närvarande fallet i 24 av 26 kantoner, där lokalbefolkningen röstar.
Enskilda personer, privatpersoner och även miljöorganisationer kan invända mot projekt, även om de är godkända, för att
t.ex. lyfta frågan om naturskydd eller personliga bullerproblem.
Och båda alternativen kommer nu att avskaffas eller begränsas kraftigt genom det allmänna dekretet.
Som jag redan har sagt skulle det allmänna dekretet göra det möjligt för förbundsrådet att avskaffa folkomröstningar.
Och å andra sidan föreskriver det allmänna dekretet att elproduktion alltid ska
ha företräde framför alla andra intressen.
Med andra ord, om man gör en invändning och säger att alltför många människor störs av buller
från denna vindkraftspark, är det inte godtagbart.
Eller så avverkas träd, det är inte möjligt, det står inte i proportion till nyttan.
Då måste domstolen alltid godkänna vindkraftsparken ändå, eftersom elproduktion alltid
har företräde framför alla andra intressen.
Så du kanske inte längre kan rösta, men du kan fortfarande göra en invändning, men den kommer säkert att avvisas.
Det är alltså en drastisk minskning av vår direkta demokrati.
Det leder oss direkt till nästa punkt. Denna intresseavvägning är också konstitutionell.
En välkänd jurist, professor Alain Griffel, har kritiserat detta och sagt att detta allmänna dekret också strider mot
konstitutionen, mot den schweiziska federala konstitutionen, eftersom man inte kan säga att vissa
intressen plötsligt har företräde framför andra.
Kan du förklara vad den här professorn specifikt kritiserar med den nya Mantelerlasset?
I Schweiz har vi en artikel i konstitutionen om energipolitik som innehåller fem principer.
Jag vet inte om jag kan räkna upp dem alla, men strömförsörjningen eller energiproduktionen måste
verkligen vara tillräcklig, säker, ekonomisk och miljövänlig.
Jag kan inte komma på den femte punkten just nu.
Men i vilket fall som helst är dessa punkter alla lika viktiga.
Detta innebär att de måste uppnås samtidigt.
Med andra ord måste miljöhänsyn och en tryggad elförsörjning behandlas lika.
Och genom att parlamentet nu säger att elproduktion går före naturskydd.
Detta är ett frikort för att helt enkelt släppa igenom miljöskadliga projekt överallt. Det är grundlagsstridigt.
Detta är inte vad den schweiziska befolkningen ville.
Och det skadar grunden för vår existens, naturen.
Och det kan få enorma, allvarliga konsekvenser.
Faktum är att det schweiziska folket upprepade gånger har förankrat miljöskydd i konstitutionen under årtiondena.
Detta är därför kvasi-tillämplig lag.
Och detta trycks nu praktiskt taget bort med ett pennstreck från ovan.
Vad är ditt omdöme? Hur uppstod den här situationen från första början?
Det är lite märkligt. Det vet faktiskt folkets representanter också.
Så vilken tidsanda eller vilken nödsituation ledde kanske till att en så brutal lag överhuvudtaget infördes?
Så det började redan hösten 2022.
Innan dess hade parlamentet inte behandlat energipolitiken på flera år.
Och sommaren 2022, precis när coronapandemin var över, gick Electricity Commission ut med en stor mediarapport
om att många kärnkraftverk i Frankrike skulle renoveras.
Och det skulle kunna vara så att vi i Schweiz plötsligt drabbas av elbrist nästa vinter.
Och sedan, inom loppet av tre veckor, beslutade parlamentet om ett solcellsexpress i en fullständig rusning och
sa att vi nu skulle bygga stora solkraftverk i Alperna.
Så vi bygger stora områden av alpina betesmarker med solpaneler.
Och det var redan då grundlagsstridigt.
Och det förverkligades på tre veckor.
Så det var helt förhastat.
Och sedan, eftersom det var grundlagsstridigt, borde parlamentet automatiskt ha rådfrågat befolkningen.
Vår konstitution föreskriver detta.
Om man stiftar en grundlagsstridig lag måste man låta folket rösta om den.
Och parlamentet gjorde helt enkelt inte det.
Sedan gick jag till Högsta domstolen och överklagade och sa att det här faktiskt borde gå till väljarna nu.
Och sedan sa den federala högsta domstolen: "Ja, parlamentet är allsmäktigt i Schweiz.
Och i denna anda av allsmäktighet, i denna medvetenhet, antogs den ena lagen efter den andra.
En Windexpress har anlänt och nu detta skaldekret.
Och parlamentet bryr sig inte om huruvida konstitutionen implementeras eller inte.
De gör helt enkelt allt för elproduktionen.
Låt mig gå lite djupare in på den potentiella skada som du fruktar för naturen och landskapet.
Vad är det egentligen som är möjligt med den här lagen, eller vad är ni rädda för?
Vilka specifika åtgärder är möjliga i naturen?
Så först och främst planeras och är det möjligt med enorma solcellsparker i Alperna.
Detta var egentligen bara ett tillfälligt alternativ som beslutades hösten 2022 som en
kortsiktig åtgärd för att råda bot på elbristen.
Och det borde nu vara en möjlighet på lång sikt.
Detta innebär att gigantiska alpina betesmarker kan täckas med stålkonstruktioner och solcellsanläggningar.
Den andra är att vindkraftverk uttryckligen ska tillåtas även i skogarna i Schweiz.
Med andra ord, för att skydda klimatet går man in i skogar, röjer en fotbollsplan skog för
ett vindkraftverk och sätter sedan upp en ...
Är det redan uttryckligen i lagen eller är det öppet?
Betyder det att du vill göra det enklare eller betyder det att det är så det är?
Så i konkreta juridiska termer är vindkraftverk i skogar platsspecifika.
Och det är ett mycket starkt underlättande, om inte ett tillstånd för vindkraftsparker i skogar.
Ni måste komma ihåg att i kantonen Zürich, som är den mest folkrika kantonen i Schweiz, där det bor långt över en miljon
människor, planeras nu 120 vindkraftverk och 110 ska byggas i skogen, eftersom det inte
finns mer utrymme än på åsarna och i skogen.
Och det här är faktiskt de allvarligaste miljöingreppen.
Naturligtvis finns det också vattenkraftverk som skulle vilja byggas i biotoper av kantonal betydelse, vilket också är möjligt.
Naturen spelar helt enkelt ingen roll längre.
Det verkar nästan lite absurt, eller hur?
Människor vill rädda klimatet, så att säga, därav hypen kring dessa förnybara energikällor.
Samtidigt hugger vi ner skogar och förstör naturen.
Hur fungerar det tillsammans?
Det är det absurda i det.
Det kan inte vara så att vi skövlar skogar för så kallad grön energi.
Det finns helt enkelt inte mycket utrymme i Schweiz, det måste man inse.
Schweiz är mycket tätbefolkat, från väst till öst, från norr till söder.
Och om man vill bygga ut vindkraften kraftigt måste man ta hänsyn till att det numera handlar om 250
meter höga turbiner, som behöver ett visst utrymme.
Och i Schweiz är det fortfarande skogarna som är öarna för biologisk mångfald och rekreation för befolkningen.
De har också alltid kraftigt rakade skogskanter.
Förr var det mycket mer öppet och det fanns många fler träd på fältet.
Idag har skogarna skövlats.
Och nu ger de sig ut i skogen, vill bygga tio meter breda vägar och röja en fotbollsplan i skogen.
Och det är faktiskt vårt huvudargument.
Man kan inte hugga ner träd för att skydda klimatet.
Du kommer från en bakgrund som i sig är vindkraftskritisk.
Om ni nu tar ett halvt steg tillbaka och utvärderar detta, var befarar ni den största skadan?
Är det vindkraftverken nu, är det de stora vattenkraftverken eller kanske solkraftverken i Alperna?
Är det möjligt att kvantifiera var det värsta hotet mot naturen finns ur din synvinkel?
När det gäller vattenkraft är det verkligen så att man får en stor nytta av en relativt liten insats.
Det finns en skada där också, det är helt säkert.
Men när det gäller solcellsanläggningar kan man verkligen anta att stora områden med alpina
betesmarker faktiskt kommer att byggas över.
Det är en stor förlust för mig, eftersom Schweiz lever av sina landskap.
Landskap är mycket viktiga för vårt land - historiskt sett.
Vi har många storslagna hotell som byggdes på platser där man hade en underbar utsikt över Alperna.
Och det är just dessa alper som nu ska byggas över.
Det innebär att den också har en historisk betydelse.
Och ja, den andra saken är skogarna där jag ser denna skada.
Intressant vad du säger om turistregioner och Alperna.
Kantonen Graubünden vill vara en föregångare inom detta område.
Jag tar gärna upp detta nyckelord.
De vill faktiskt gå vidare och har utsett x zoner, jag tror att det är 30 zoner, och - om ni rättar mig - över två dussin
i alla fall i bästa läge, så att säga, på bergssluttningar.
Moritz tror jag att man kommer att få se sådana här gigantiska vindkraftverk framför alla större turistorter i framtiden.
Hur bedömer du betydelsen av detta för turismen och ekonomin i Schweiz?
Vindkraftverk är enorma, de behöver också utrymme.
De måste byggas på utsatta platser där det blåser.
Och om den federala regeringen beordrar kantonen Graubünden, ett av världens mest kända turistmål, att installera 100
vindkraftverk, då går det inte att komma ifrån att dessa vindkraftverk kommer att byggas i Davos, på
Lenzerheide, i Arosa, i den schweiziska nationalparken, varhelst de mest kända turistmålen finns.
Och som jag sa tidigare, historiskt sett har det stor betydelse, eftersom turismen och Alperna är det som utgör vår identitet.
I slutet av 1800-talet växte Schweiz kraftigt och blev ett av de rikaste länderna i världen.
Och just på grund av dessa landskap, eftersom många människor från utlandet har kommit till oss för att beundra dessa landskap.
Och det faktum att Alperna inte längre värderas är något som jag personligen tycker är mycket
dåligt och en fruktansvärd utveckling i parlamentet.
Nu är alla dessa dekret, detta övergripande dekret, dessa olika expressmallar som du nämnde där, Solarexpress, Windexpress,
de är faktiskt i samband med denna så kallade energiomställning.
Människor vill komma bort från fossila bränslen, men har samtidigt reservationer mot kärnkraft, som inte längre byggs i
Schweiz för närvarande - det finns ett slags teknikförbud.
Tyskland har redan stängt av dem, i andra delar av världen är det helt annorlunda.
Vilken är er grundläggande inställning till denna energiomställning?
Är det nödvändigt? Måste staten driva på det?
Kan ekonomin göra det? Kan den regleras på egen hand? Hur ser du på det?
Energiomställningen är i sig ett mycket komplext ämne.
Det jag ser med säkerhet är att fossila bränslen leder till klimatförändringar och att klimatförändringar är skadliga.
Vi måste hitta lösningar.
Problemet är hur politikerna ska förhålla sig till detta.
Hon frågade befolkningen: Vill ni fasa ut kärnkraften?
Befolkningen svarade ja, vilket inte är förvånande.
Befolkningen tillfrågades: Vill ni fasa ut fossila bränslen?
Befolkningen sa ja.
I båda omröstningarna sa de inte vad det skulle innebära, vad det skulle kosta, hur det skulle fungera exakt, utan de satte upp mål
och sedan accepterade befolkningen dem och sedan kom de på konsekvenserna och blev sedan upprörda över att det inte
fungerade, att befolkningen gjorde motstånd, att naturen skadades, att det skulle bli dyrt, att det skapade osäkerhet.
För mig är det ett orättvist förhållningssätt.
I stället skulle jag vilja se att befolkningen får ett tydligt budskap och får veta att
de har tre alternativ för att producera el.
Med solpaneler på taken, som behöver det ena och det andra.
Med gaseldade kraftverk innebär det det ena och det andra för klimatet.
När det gäller kärnkraftverk innebär det både det ena och det andra för avfallet, för
förvaringen och för anskaffningen av uran.
Då vet du vad du pratar om.
Men man sätter helt enkelt upp mål nu, de låter bra och sedan tittar man på hur de ska förverkligas senare.
Och jag är mycket tveksam till det.
Det är en slags utopisk och inte heller riktigt ärlig politik, om jag får sammanfatta det på det sättet.
Frågan uppstår också - om man tittar på anhängarna av detta allmänna dekret - vem som
egentligen är med på det här tillsammans.
Och som neutral betraktare är jag lite förvånad.
Detta går från vänster till höger, så att säga, från elbaroner till mäktiga näringslivsorganisationer
till De gröna och andra miljöorganisationer, inte era.
Hur är det möjligt att så många politiska motståndare plötsligt är i maskopi med varandra? Vad säger det oss?
Så problemet där är att många aktörer som nu är för det generella dekretet sitter i samma båt i Klimatalliansen.
Det innebär att sollobbyn sitter i samma båt som miljöorganisationerna i Climate Alliance.
Och det är naturligtvis en motsägelse när det gäller naturskydd.
När det gäller klimatskydd är båda verkligen på samma sida.
Det finns konflikter när det gäller naturskydd.
Och här inser jag att människor ofta saknar ryggrad att säga: Ja, vi som miljöorganisationer är inte bara för
klimatskydd, utan vi är också konsekvent för naturskydd.
Och det är där vi behöver mycket mer tydlighet och modet att förklara krig mot elbaronerna och säga, ja,
vi är båda för klimatet, men när det gäller naturskydd, då kanske vänskapen tar slut.
Och det kräver mod, vilket uppenbarligen saknas.
Och nu sitter alltså båda sidor i samma båt när det gäller dekretet, miljöorganisationerna kanske motvilligt, och elbaronerna
är glada eftersom de ser fram emot de subventioner som kommer att strömma in om de får bygga överallt i det öppna landskapet.
Neue Zürcher Zeitung hade en rubrik om dig "Landskapsvårdaren som Albert Rösti borde vara rädd för".
Albert Rösti är det federala rådsmedlem som ansvarar för detta ärende.
Hur avser ni att övertyga väljarna?
Folkomröstningen kommer sedan att äga rum i juni i år.
Det är ett mycket snävt schema.
Kanske var det ett medvetet val.
Jag tror att det finns en brist på information bland befolkningen om vad det skulle innebära om detta generella
dekret skulle antas nu, med dessa mål, med dessa restriktioner, med dessa obesvarade frågor.
Och jag tror att vi måste informera befolkningen på ett mycket objektivt sätt.
Vad innebär det att bygga ett vindkraftverk? Vad innebär det att bygga det i skogen?
Vad innebär det att bygga en solcellsanläggning i Alperna som är 100 fotbollsplaner stor?
Vad händer på vintern när det är snö?
Och jag tror att man helt enkelt måste närma sig människor med bilder och information
och skapa information i många olika kanaler.
Och det är verkligen så man kan övertyga befolkningen om att de kan se att det här är de
mål vi röstar om och konsekvenserna av dem.
Förutom denna folkomröstning, som jag sa ska hållas i juni, har ni också nyligen tillkännagivit två
nya folkinitiativ som går i en liknande riktning.
Kan du kortfattat beskriva vad det handlar om?
I vår förening "Free Landscape Switzerland" är naturskydd och direktdemokrati två frågor som ligger oss
varmt om hjärtat och som vi lägger särskild vikt vid.
Både direktdemokrati och naturskydd äventyras nu av detta generella dekret.
Men vi kan redan se i parlamentet att ännu galnare idéer läggs fram om att avskaffa folkomröstningen som
sådan i lagen för att begränsa naturskyddet ännu mer.
Och vi vill motverka detta.
Vi har lanserat två populära initiativ. Initiativet för skogsskydd och initiativet för samhällsskydd.
Initiativet för skydd av skog vill att vindkraftverk ska förbjudas i skogar och i skogsbryn.
Och initiativet för skydd av lokalsamhället vill att vindkraftverk, om de byggs, alltid ska
kräva samtycke från den berörda befolkningen.
Och insamlingen av underskrifter pågår nu.
Och vi måste samla in 100 000 giltiga namnunderskrifter senast i juli 2025.
Nu är vi nyfikna på att se om du kommer att lyckas.
Och sedan kommer det säkert att bli nästa röstningsbatalj.
Det kan ni också se fram emot. Slutligen, kanske en personlig fråga.
De är fortfarande unga och redan mycket engagerade i dessa miljö- och landskapsvårdsfrågor.
Hur började du engagera dig från första början?
Det kanske kommer lite från familjen.
Min mamma har redan haft mycket kontakt med landskapsvård.
Hon växte upp på 1970-talet i Wangen am Zürichsee i kantonen Schwyz, där motorvägen A3
byggdes genom mitten av byn på 1970-talet.
På 1980-talet flyttade hon sedan till kantonen Zürich, till Bonstetten.
Planen var att bygga motorvägen A4 genom det öppna landskapet.
Och på 90-talet kom min mor till Grenchen i kantonen Solothurn med min far.
Som tur var skulle motorvägen A5 byggas genom det öppna landskapet.
Och detta engagemang från båda mina föräldrar smittade av sig på mig också.
Jag bor på en mycket vacker plats i Grenchen, mellan Jura och Mittelland.
Du kan också se Alperna, med andra ord alla de tre stora landskapen i Schweiz.
Och jag tänker alltid på att jag bara kommer att vara 54 år gammal 2050.
Jag vill också lämna över ett ekologiskt värdefullt landskap till mina barn.
Och att bevara och på ett hållbart sätt underhålla detta landskap så länge som möjligt, som vi har det idag.
Tack så mycket. Vi önskar er all framgång i denna stora strävan, som redan ser på framtiden.
Trevligt att ha dig med i programmet. Elias Vogt, tack så mycket.
Och jag skulle vilja tacka er, kära tittare, för er uppmärksamhet.
Jag ser fram emot att träffa dig igen nästa vecka när vi säger välkommen till den politiska talkshowen på HOCH2.TV.
.