Da li je Evropska centralna banka (ECB) nezavisna institucija posvećena isključivo
stabilnosti cijena eura i ekonomskom rastu u eurozoni?
Ili je ona dio globalne neizabrane vlade koja iz sjene kontroliše i upravlja svime?
A kakve će posljedice uvođenje digitalnog eura imati za stanovništvo?
Zašto korištenje digitalnog eura čini građane transparentnim i podložnim manipulaciji?
Ostanite uz nas i primite stručne odgovore na gore navedena hitna pitanja.
Evropska centralna banka, ili ECB skraćeno, osnovana je 1. juna 1998.
Prema riječima finansijskog stručnjaka Ernsta Wolffa, ona zauzima posebno mjesto među svim centralnim bankama širom svijeta.
Prema Wolffu, razlog za to je što ona određuje monetarnu politiku valute koja nije samo zakonsko sredstvo plaćanja u
jednoj zemlji, nego u ukupno 20 zemalja u takozvanoj eurozoni!
Dakle, to je u suštini dio trenda ka sve centraliziranijoj kontroli finansijskog sistema.
Važnost ECB-a za globalni finansijski sistem može se vidjeti iz činjenice da euro zauzima drugo mjesto nakon
američkog dolara na listi najtrgovanijih valuta na svijetu.
Javnost je najviše upoznata s ECB-om kroz pojavljivanja Christine Lagarde, predsjednice ECB-a od 2019.
godine, kada stane pred kameru kako bi objavila trenutnu ključnu kamatnu stopu za eurozonu.
Jedan projekat koji ECB već neko vrijeme planira je uvođenje digitalnog eura.
Digitalni euro se također opisuje kao CBDC, odnosno digitalna valuta centralne banke.
Kasnije u programu ćemo se pozabaviti pitanjem kakve će posljedice uvođenje digitalnog eura imati na stanovništvo.
Prvo, važno je razumjeti: Koji su ciljevi i porijeklo ECB-a i kome on služi?
Porijeklo ECB-a
Poreklo ECB-a seže u 1988. godinu.
Ove godine Vijeće Evrope je sebi postavilo cilj uspostavljanja ekonomske i monetarne unije, ili skraćeno EMU.
On je zadužio komisiju pod predsjedavanjem Jacquesa Delorsa, tadašnjeg predsjednika Europske
komisije, da izradi konkretne korake prema ovoj uniji.
Godine 1989. Delors je predstavio novi plan za monetarnu uniju, koji je postao osnova za Europsku ekonomsku i monetarnu uniju.
Preporučeno je da se EMU postigne u tri uzastopne faze.
Konačno, 1. januara 1999. godine euro je uveden kao elektronsko sredstvo plaćanja u 11 od 15 država članica,
postajući valuta za više od 300 miliona ljudi u Evropi.
U prve tri godine euro je bio nevidljiv, jer se tokom tog perioda koristio samo u
računovodstvene svrhe, npr. za elektronska plaćanja.
Gotovina u eurima uvedena je 1. januara 2002. i zamijenila je bankovne bilježe i
kovanice nacionalnih valuta po fiksnim tečajevima.
Danas su euro novčanice i kovanice zakonsko sredstvo plaćanja u 20 od 27 država članica Evropske unije.
Osnivači ECB-a i njihove pozadine
Žak Delor
Kao što je već spomenuto, Jacques Delors je razvio plan koji je na kraju doveo do monetarne unije i osnivanja ECB-a.
Smatrao se jednim od najutjecajnijih evropskih političara i bio je predsjednik Evropske komisije od 1985. do 1995. godine.
Jacques Delors je bio slobodni zidar i, kao takav, član masonskih loža Johannis i Montesquieu.
Jedan od njegovih najbližih prijatelja do njegove smrti 2023. godine bio je slobodni zidar Étienne Davignon.
Bio je predsjednik ekskluzivne Bilderberg grupe dugi niz godina.
Delors i Davignon su 1983. godine suosnovali Evropski okrugli sto industrije.
Ovaj think tank je osnovan s ciljem strateškog utjecaja na evropski razvoj.
Étienne Davignon je priznao online novinskom portalu EUobserver da je Bilderberg klub bio uključen u stvaranje eura 1990-ih.
Baron Alexandre Lamfalussy
Bio je mađarski-belgijski ekonomist.
Od 1994. do 1997. godine Lamfalussy je bio predsjednik Evropskog monetarnog instituta u
Frankfurtu na Majni, prethodnika Evropske centralne banke.
U tom svojstvu odigrao je presudnu ulogu u pripremnim radovima za uvođenje eura.
Alexandre Lamfalussy je također bio slobodni zidar i prisustvovao je Bilderberg konferenciji 1983, 1986, 1988 i 1992. godine.
Niels Thygesen
Smatra se najuglednijim danskim ekonomistom na međunarodnom planu i poznat je kao 'otac eura'.
Od 1988. do 1989. godine, Niels Thygesen je bio jedini akademski član Delorsovog odbora.
Thygesen je bio član Trilateralne komisije od 1979. i služio je u njenom Izvršnom odboru od 1981. do 2004.
On je član Bilderberg grupe od 1988. godine.
Miguel Boyer
Španski ekonomist i političar bio je također jedna od ključnih ličnosti u odboru na čelu s Jacquesom Delorsom, kojem
je bilo povjereno uspostavljanje Evropske monetarne unije.
Bio je dio Bilderberg grupe od 1989. godine nadalje.
Ukratko, jasno je da su svi ključni akteri koji su stajali iza osnivanja Evropske centralne banke bili ili
članovi Bilderberg grupe ili Trilateralne komisije, ili su s njima bili u vrlo bliskom kontaktu.
Ko su Bilderberg i Trilateralna komisija?
Bilderberg grupa je osnovana na inicijativu Davida Rockefellera.
Osim Bilderberg grupe, on je također osnovao Trilateralnu komisiju zajedno s Henryjem Kissingerom i
globalnim strateškim misliocem Zbigniewom Brzezińskim.
Trilateralna komisija datira iz Bilderberg sastanka 1972. godine, na kojem je David Rockefeller predložio njeno osnivanje.
Danas Grupu Bilderberg vodi Koordinacijski odbor, koji se sastoji od otprilike 35 osoba.
Upravni odbor djeluje kao neka vrsta sjenovite vlade u brojnim zemljama širom svijeta.
David Rockefeller, Henry Kissinger i Zbigniew Brzeziński također su bili slobodni zidari.
Od 1954. godine Konferencija Bilderberg je ekskluzivno okupljanje svjetskih lidera.
Odvija se jednom godišnje iza zatvorenih vrata – potpuno izvan očiju javnosti i u potpunosti tajno.
Učesnici koji su bili malo poznati prije pohađanja Bilderberg sastanka često se ubrzo potom nalaze na visokim položajima.
Sada ćemo pogledati prethodne i sadašnje predsjednike ECB-a.
Prethodni i sadašnji predsjednici ECB-a
Willem Duisenberg Predsjednik ECB-a od 1998. do 2003.
Bio je nizozemski političar i ekonomist i, od 1998. do 2003. godine, prvi predsjednik
Evropske centralne banke u Frankfurtu na Majni.
Uvođenje gotovine u eurima pod njegovim predsjedništvom 2002. godine donijelo mu je nadimak "Gospodin Euro".
Njegov potpis se nalazi na svim euro novčanicama otisnutim do 2003. godine.
Bio je redovan učesnik Bilderberg konferencije od 1978. godine nadalje i godinama je bio član
upravnog odbora Bilderberg grupe Davida Rockefellera.
Jean-Claude Trichet predsjednik ECB-a od 2003. do 2011.
Godine 1978. postao je savjetnik bivšeg francuskog predsjednika Valéryja Giscarda d'Estainga.
On je 1993. godine imenovan na čelo Francuske centralne banke.
Jean-Claude Trichet je slobodni zidar i sjedi u upravnom odboru Grupe Tridesetorice, privatnog kluba vodećih
finansijskih ličnosti koji je osnovao porodica Rockefeller.
On je evropski predsjednik Trilateralne komisije, koju su osnovali Kissinger i Rockefeller.
On je također bio dugogodišnji član upravnog odbora Bilderberg grupe.
Mario Draghi predsjednik ECB-a od 2011. do 2019.
On je italijanski centralni bankar koji je obnašao dužnost premijera Italije od 13. februara 2021. do 22. oktobra 2022.
Od 2006. do 2011. godine, Draghi je bio guverner Italijanske centralne banke.
On je slobodni zidar i prisustvovao je Bilderberg konferenciji 1994., 1995., 2002., 2004. i 2007. godine.
On je također član Grupe tridesetorice, koju je osnovala porodica Rockefeller.
Christine Lagarde Predsjednica ECB-a od 2019.
Ona je francuska političarka i pravnica.
Od 2011. do 2019. godine, Lagarde je bila upravna direktorica Međunarodnog monetarnog fonda (MMF).
Lagarde je članica Bilderberg grupe i prisustvovala je Bilderberg konferencijama 2009., 2013., 2014., 2016. i 2017. godine.
Lagarde je također članica masonskih loža Der Ring i Edmund Burke.
Konačno dolazimo do potpredsjednika ECB-a.
Vítor Constâncio – potpredsjednik ECB-a od 2010. do 2018.
Bio je učesnik Bilderberg konferencije 1978, 1979. i 1988. godine.
Luis de Guindos – potpredsjednik ECB-a od 2018.
Učesnik Bilderberg konferencije 2013. i 2017. godine.
Poštovani gospodo, postaje sve jasnije da Bilderberg grupa, Trilateralna komisija i njihovi marionetari imaju
snažne veze i utjecaj na ECB i njegove donosioce odluka.
Ciljevi ova dva kontrolna centra sada su javno poznati.
David Rockefeller je 1994. godine rekao pred Ekonomskim odborom Ujedinjenih nacija:
"Na pragu smo globalne transformacije – sve što nam treba je prava sveobuhvatna kriza, i
nacije će se složiti s novim svjetskim poretkom."
Ukratko, stoga se mora reći da su Bilderberg grupa i Trilateralna komisija osnovane kao globalna sjenačka vlada kako
bi pripremile ovaj novi svjetski poredak korak po korak, a da pritom ne privuku pažnju stanovništva.
Uspostava ECB-a stoga se mora smatrati strateškim potezom za postepeno nametanje
novog svjetskog poretka u finansijskom sektoru.
Osnivanje ECB-a bilo je sljedeći korak u proširenju kontrole i upravljanja prethodnih
nacionalnih centralnih banaka na međunarodnom nivou.
Ovo se odnosi na to da centralne banke kontrolišu privatne osobe, a ne vlade.
Na taj način ECB služi cilju uspostavljanja globalnog finansijskog poretka koji je u rukama
međunarodnih moćnika i izvan kontrole nacionalnih država.
Ovo potvrđuje činjenica da financijski stručnjak Ernst Wolff također ističe da građani
i porezni obveznici nemaju utjecaja na ECB.
Ernst Wolff komentariše: "ECB je osnovan 1998. godine, tri godine prije uvođenja eura, i ima sjedište u Frankfurtu na Majni."
Od 2015. godine njih oko 2.500 zaposlenika smješteno je u zgradu koja je izgrađena posebno za njih, po
cijeni od 1,3 milijarde eura novca poreznih obveznika.
ECB-om upravlja Izvršni odbor, čiji članovi nisu birani, već ih nominiraju ministri finansija i ekonomije
država članica EU i imenuju šefovi država i vlada EU.
ECB je stoga izvan kontrole birača.
Uvođenje digitalne centralne bankarske valute Postupno nadgledanje građana
Kao što je već spomenuto, ECB se već neko vrijeme fokusira na uvođenje digitalnog novca centralne banke.
ECB je iznio osnovni dizajn digitalnog eura u svom "Izvještaju o digitalnom euru" u oktobru 2020.
Prema riječima finansijskog stručnjaka Norberta Häringa, ovo će u suštini podrazumijevati kreditne račune koje ECB vodi za sve
građane, a kojima će se moći pristupiti direktno ili indirektno putem komercijalnih banaka radi
izvršavanja plaćanja ili primanja novca na te račune.
Koje su posljedice uvođenja digitalnih valuta centralne banke i, konkretno, uvođenja digitalnog eura za građane EU?
Prema riječima finansijskog stručnjaka Norberta Häringa, uvođenje digitalnog eura služit će
za tajno ukidanje finansijske privatnosti ljudi!
Zato što Evropska centralna banka nije voljna garantovati anonimnost građanima prilikom plaćanja digitalnim eurima.
Zbog nedostatka privatnosti pri korištenju digitalnog eura, Evropska centralna banka može kreirati detaljan dnevnik
života svake osobe putem digitalnih platnih transakcija.
Ovo se može čuvati decenijama i kontinuirano automatski provjeravati na sumnjive obrasce koje je definirao ECB.
Ovo stvara transparentnog građanina u finansijskom sektoru, uz pomoć ECB-a, koji se može nadzirati na svakom koraku.
Osim toga, ovo čini svakog građanina transparentnim za ove marionetarske majstore i sjenovitu vladu.
Uvođenje digitalnih valuta centralne banke sve nas više približava besprijekornom globalnom nadzoru građana!
U članku objavljenom u aprilu 2024. godine, Svjetski ekonomski forum (WEF) se hvali da 98% centralnih banaka
sada provodi programe CBDC-a, tj. programe za uvođenje digitalnih valuta centralnih banaka.
Ovo nije slučajnost. Šef WEF-a Klaus Schwab je također član upravnog odbora Bilderberg grupe.
Postoji mnogo glasova koji upozoravaju protiv uvođenja digitalne valute centralne banke (CBDC).
Svako kome je stalo do ekonomske slobode trebao bi biti oprezan prema digitalnim valutama centralnih banaka,
CBDC-ovima, jer bi one mogle biti najveća prijetnja ljudskoj slobodi od pokušaja uvođenja pasoša o cijepljenju.
Poštovani gospodo i dame, potencijal za kontrolu nad populacijom putem nadolazećih CBDC-ova
i povezane opasnosti su od najveće važnosti.
Poznati novinar James Corbett također je komentarisao mogućnost zloupotrebe nadolazećih
digitalnih valuta centralne banke u intervjuu za Kla.TV:
"Najgora noćna mora bila bi da entitet povezan s vladom na kraju diktira gdje, kada, zašto i kako možete
trošiti svoj novac, na šta ga možete potrošiti i koliko."
Mislim, nebo je granica. Nema granice načinima i mogućnostima koje bi se otvorile
centralnim bankama za manipulaciju našim ponašanjem.
A kao primjer za to možete se osvrnuti na ono što se dogodilo u posljednjih nekoliko godina, na primjer u Australiji, Francuskoj
i drugim mjestima koja su imala različite vrste karantina, gdje su ljudi bili u suštini ograničeni na geografski
krug od jednog ili pet kilometara oko svog mjesta stanovanja.
A to je prilično težak zadatak za ostvariti u današnje vrijeme.
Ali postaje sve vjerovatnije, posebno sada kada je moguće praćenje putem GPS-a.
A ako to kombinujete sa QR kodovima koje morate skenirati da biste pristupili određenim mjestima putem mobilnog
telefona, i povežete to sa potvrdom o vakcinaciji ili, recimo, društvenim kreditom, i naravno sa digitalnom valutom.
Vaša digitalna valuta mogla bi biti programirana tako da, ako vaš mobilni telefon detektuje da ste udaljeni više
od kilometra od kuće, ne možete obaviti nikakve kupovine.
Nešto poput toga. To je samo jedan primjer od mnogih načina na koje bi se moglo zloupotrijebiti.
Ovo bi trebalo biti jedna od najvažnijih vijesti decenije u medijima.
Međutim, ove informacije se dosljedno i gotovo potpuno zanemaruju!
Dakle, molimo vas da podijelite ovaj program sa svojim prijateljima i poznanicima.
Koristite ga da razotkrijete spletke globalne sjene vlade u finansijskom sektoru!
Jer ono što je potrebno nisu transparentni građani kojima se može manipulirati, nego transparentni moćnici i
svjetsko otkrivanje njihovih skrivenih i mizantropskih ciljeva.