Kas Euroopa Keskpank (EKP) on sõltumatu asutus ja ainult euro hinnastabiilsusele ja euroala majanduskasvule pühendunud?
Või on see osa ülemaailmsest valimata valitsusest, mis juhib ja valitseb kõike varjust?
Ja millised tagajärjed on digitaalse euro kasutuselevõtul elanikkonnale?
Miks muudab digitaalse euro kasutamine kodanikud läbipaistvaks ja manipuleeritavaks?
Jääge kursis ja saage pädevaid vastuseid eespool nimetatud vastuolulistele küsimustele.
Euroopa Keskpank, lühendatult EKP, asutati 1. juunil 1998. aastal.
Finantsekspert Ernst Wolffi sõnul on ta kõigi maailma keskpankade seas eriline.
Wolffi sõnul on selle põhjuseks see, et see määrab rahapoliitikat valuutas, mis ei ole ametlik maksevahend mitte
ainult ühes riigis, vaid kokku 20 riigis nn eurotsoonis!
Seega on see põhimõtteliselt osa arengust finantssüsteemi üha tsentraliseerituma kontrolli suunas.
EKP olulisust ülemaailmse finantssüsteemi jaoks näitab asjaolu, et euro on maailmas kaubeldavate
valuutade pingereas USA dollari järel teisel kohal.
Avalikkus tunneb EKP-d eelkõige alates 2019. aastast EKP presidendi Christine Lagarde'i esinemistest, kui ta ilmub
kaamera ette, et teatada euroala praegune baasintressimäär.
Üks projekt, mida EKP on juba mõnda aega kavandanud, on digitaalse euro kasutuselevõtt.
Digitaalset eurot nimetatakse ka CBDC-ks ehk keskpanga digitaalseks valuutaks (Central Bank Digital Currency).
Hiljem vaatleme programmi jooksul, millised on digitaalse euro kasutuselevõtu tagajärjed elanikkonnale.
Kõigepealt peame mõistma: Millised on EKP eesmärgid ja päritolu ning keda ta teenib?
Euroopa Keskpanga päritolu
Esimesi, millest EKP sai alguse 1988. aastal.
Sel aastal seadis Euroopa Ülemkogu endale eesmärgiks majandus- ja rahaliidu ehk lühendatult majandus- ja rahaliidu loomise.
Ta volitas komiteed, mille eesistujaks oli tollane Euroopa Komisjoni president Jacques Delors,
töötama välja konkreetsed sammud selle liidu suunas.
1989. aastal esitas Delors uue rahaliidu kava, mis sai Euroopa majandus- ja rahaliidu aluseks.
Selles soovitati majandus- ja rahaliidu realiseerimist kolmes järjestikuses etapis.
Lõpuks, 1. jaanuaril 1999 võeti euro elektroonilise maksevahendina kasutusele 11 liikmesriigis 15-st, mis teeb
sellest enam kui 300 miljoni inimese vääringu Euroopas.
Esimesel kolmel aastal oli euro esialgu nähtamatu, sest sel ajal kasutati seda ainult raamatupidamislikel
eesmärkidel, näiteks elektrooniliste maksete tegemiseks.
Euro sularaha võeti kasutusele 1. jaanuaril 2002 ja see asendas riiklike vääringute
pangatähed ja mündid fikseeritud ümberarvestuskursiga.
Praegu on euro pangatähed ja -mündid seaduslik maksevahend 20 Euroopa Liidu 27 liikmesriigist.
EKP asutajad ja nende taustad
Jacques Delors
Nagu juba mainitud, töötas Jacques Delors välja plaani, mis lõppkokkuvõttes viis rahaliidu ja EKP asutamiseni.
Teda peeti üheks mõjukaimaks Euroopa poliitikuiks ja ta oli Euroopa Komisjoni president aastatel 1985-1995.
Jacques Delors oli vabamüürlane ja sellisena vabamüürlaste Johannise ja Montesquieu looside liige.
Üks tema lähimaid sõpru kuni tema surmani 2023. aastal oli vabamüürlane Étienne Davignon.
Ta oli pikka aega eksklusiivse Bilderbergi rühma esimees.
Delors ja Davignon olid 1983. aastal Euroopa tööstuse ümarlaua asutajad.
See mõttekoda asutati eesmärgiga mõjutada strateegiliselt Euroopa arengut.
Étienne Davignon tunnistas ajalehele EUobserver, et Bilderbergi klubi oli 1990. aastatel seotud euro loomisega.
Parun Alexandre Lamfalussy
Ta oli Ungari-Belgia majandusteadlane.
Aastatel 1994-1997 oli Lamfalussy Euroopa Keskpanga eelkäija, Frankfurdis Maini ääres asuva Euroopa Rahainstituudi president.
Sellisena tegi ta otsustava tähtsusega eeltöö euro kasutuselevõtuks.
Alexandre Lamfalussy oli ka vabamüürlane ja osales Bilderbergi konverentsil aastatel 1983, 1986, 1988 ja 1992.
Niels Thygesen
Ta on tuntud kui rahvusvaheliselt kõige tunnustatum taani majandusteadlane ja "euro isa".
Aastatel 1988-1989 oli Niels Thygesen Delors'i komitee ainus akadeemiline liige.
Thygesen oli alates 1979. aastast Trilateraalse Komisjoni liige ja kuulus selle täitevkomiteesse aastatel 1981-2004.
See on olnud Bilderbergi rühma osa alates 1988. aastast.
Miguel Boyer
Hispaania majandusteadlane ja poliitik oli ka üks võtmeisikuid Jacques Delors'i juhitud Euroopa Rahaliidu loomise komitees.
Ta kuulus Bilderbergi gruppi alates 1989. aastast.
Kokkuvõttes on selge, et kõik Euroopa Keskpanga asutamise taga olevad võtmeisikud kuulusid Bilderbergi gruppi või Trilateraalse
komisjoni liikmeteks või olid nendega väga tihedas kontaktis.
Kes on Bilderberglased ja Trilateraalne komisjon?
Bilderbergi grupp asutati David Rockefelleri algatusel.
Lisaks Bilderbergi grupile asutas ta koos Henry Kissingeri ja globaalse strateeg
Zbigniew Brzezińskiga ka kolmepoolse komisjoni.
Trilateraalne komisjon sai alguse 1972. aastal toimunud Bilderbergi kohtumisest, kus David
Rockefeller tegi ettepaneku selle loomiseks.
Tänapäeval juhib Bilderbergi gruppi juhtkomitee, kuhu kuulub umbes 35 inimest.
Juhtkomitee tegutseb omamoodi varivalitsusena paljudes riikides üle maailma.
David Rockefeller, Henry Kissinger ja Zbigniew Brzeziński olid samuti vabamüürlased.
Bilderbergi konverents on olnud maailma juhtide eksklusiivne kohtumine alates 1954. aastast.
See toimub kord aastas suletud uste taga - ilma igasuguse avalikkusega ja täiesti varjatud viisil.
Varem vähetuntud osalejad on sageli peagi pärast Bilderbergi külastust kõrgetel ametikohtadel.
Vaatleme nüüd eelmist ja praegust EKP presidenti.
EKP eelmised ja praegused presidendid
Willem Duisenberg EKP president 1998-2003.
Ta oli Hollandi poliitik ja majandusteadlane ning aastatel 1998-2003 Frankfurdis Maini
ääres asuva Euroopa Keskpanga esimene president.
Euro kasutuselevõtt tema eesistumise ajal 2002. aastal tõi talle hüüdnime "Mr Euro".
Tema allkiri on kantud kõikidele kuni 2003. aastani trükitud euro pangatähtedele.
Alates 1978. aastast osales ta regulaarselt Bilderbergi konverentsil ja oli pikka aega David
Rockefelleri Bilderbergi rühma juhtkomitee liige.
Jean-Claude Trichet EKP president 2003-2011
1978. aastal sai temast Prantsusmaa endise presidendi Valéry Giscard d'Estaingi nõunik.
Ta nimetati 1993. aastal Prantsusmaa keskpanga juhiks.
Jean-Claude Trichet on vabamüürlane ja kuulub Rockefelleri perekonna poolt asutatud juhtivate
finantstegelaste eraklubi Group of Thirty juhatusse.
Ta on Kissingeri ja Rockefelleri asutatud kolmepoolse komisjoni Euroopa esimees.
Ta oli ka pikaaegne Bilderbergi grupi juhtkomitee liige.
Mario Draghi EKP president 2011-2019
Ta on Itaalia keskpankur, kes oli Itaalia peaminister 13. veebruarist 2021 kuni 22. oktoobrini 2022.
Draghi oli Itaalia keskpanga president aastatel 2006-2011.
Ta on vabamüürlane ja osales Bilderbergi konverentsil aastatel 1994, 1995, 2002, 2004 ja 2007.
Ta on ka Rockefelleri perekonna asutatud kolmekümneliikmelise grupi liige.
Christine Lagarde EKP president alates 2019. aastast
Ta on prantsuse poliitik ja jurist.
Aastatel 2011-2019 oli Lagarde Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) tegevdirektor.
Lagarde on Bilderbergi rühma liige ja osales Bilderbergi konverentsil 2009., 2013., 2014., 2016. ja 2017. aastal.
Lagarde on ka vabamüürlaste looside The Ring ja Edmund Burke liige.
Lõpuks jõuame EKP asepresidentide juurde.
Vítor Constâncio - EKP asepresident aastatel 2010-2018
Ta osales Bilderbergi konverentsil aastatel 1978, 1979 ja 1988.
Luis de Guindos - EKP asepresident alates 2018. aastast
2013. ja 2017. aasta Bilderbergi konverentsi osalejad.
Daamid ja härrad, on muutumas väga selgeks, et Bilderbergi grupil, Trilateraalsel komisjonil ja nende peamõtlejatel
on tugevad sidemed ja mõju EKP-le ja selle otsustajatele.
Nende kahe kontrollikeskuse eesmärgid on nüüdseks avalikult teada.
David Rockefeller ütles 1994. aastal ÜRO majanduskomiteele:
"Me oleme ülemaailmse ümberkujundamise äärel - kõik, mida me vajame, on õige kõikehõlmav
kriis ja riigid nõustuvad uue maailmakorraldusega."
Kokkuvõttes tuleb seega öelda, et Bilderbergi grupp ja Trilateraalne komisjon loodi globaalse
varivalitsusena, et valmistada samm-sammult ja ilma elanikkonna tähelepanuta ette uut maailmakorda.
Sellest tulenevalt tuleb EKP asutamist vaadelda kui sammu uue maailmakorra järkjärguliseks rakendamiseks finantssektoris.
EKP asutamine oli järgmine samm varasemate riikide keskpankade kontrolli ja juhtimise laiendamisel rahvusvahelisele tasandile.
See tähendab, et keskpanku kontrollivad eraettevõtjad, mitte riigid.
Seega teenib EKP eesmärki luua ülemaailmne finantskord, mis on rahvusvaheliste juhtide
käes ja väljaspool rahvusriikide kontrolli.
Seda kinnitab ka asjaolu, et finantsekspert Ernst Wolff juhib tähelepanu sellele, et
kodanikel ja maksumaksjatel ei ole EKP-le mingit mõju.
Ernst Wolff kommenteerib: "EKP asutati 1998. aastal, kolm aastat enne euro kasutuselevõttu,
ja selle asukoht on Frankfurdis Maini ääres.
Alates 2015. aastast on selle umbes 2500 töötajat elanud hoones, mis ehitati spetsiaalselt nende jaoks
maksumaksjate raha eest kokku 1,3 miljardi euro eest.
EKP juhtimine on EKP juhatuse käes, mida ei valita, vaid mille kohta teevad ettepaneku ELi liikmesriikide
rahandus- ja majandusministrid ning mille nimetavad ametisse ELi praegused riigi- ja valitsusjuhid.
Seetõttu on EKP väljaspool valijate kontrolli."
Digitaalse keskpanga vääringu kasutuselevõtt Kodanike järkjärguline jälgimine
Nagu juba mainitud, on EKP juba mõnda aega keskendunud digitaalse keskpangaraha kasutuselevõtule.
2020. aasta oktoobris visandas EKP oma "Aruandes digitaalse euro kohta", kuidas
digitaalne euro peaks olema üldjoontes korraldatud.
Finantsekspert Norbert Häringi sõnul hõlmab see sisuliselt kõigi kodanike jaoks EKP hallatavaid krediidikontosid, millele
neil on otsene või kaudne juurdepääs kommertspankade kaudu, et maksta krediidisaldoga või saada sellele kontole raha.
Millised on digitaalsete keskpankade valuutade ja konkreetselt digitaalse euro kasutuselevõtu tagajärjed ELi kodanikele?
Finantsekspert Norbert Häringi sõnul kaotab digitaalse euro kasutuselevõtt salaja inimeste finantsprivaatsuse!
Selle põhjuseks on asjaolu, et Euroopa Keskpank ei soovi tagada kodanike anonüümsust maksete tegemisel digitaalse euroga.
Kuna digitaalse euro kasutamisel puudub privaatsus, võib Euroopa Keskpank luua üksikasjaliku
päeviku igaühe elust digitaalsete maksetehingute kaudu.
Seda saab salvestada aastakümneid ja seda saab pidevalt automaatselt kontrollida
EKP määratletud kahtlaste mustrite suhtes.
Finantsvaldkonnas luuakse EKP abiga läbipaistev kodanik, keda saab igal sammul jälgida.
See muudab ka iga kodaniku läbipaistvaks nende peamõtlejate ja varivalitsuse jaoks.
Digitaalsete keskpankade valuutade kasutuselevõtt toob samm-sammult lähemale
kodanike sujuvat ja globaalset järelevalvet!
Maailma Majandusfoorum ehk lühendatult WEF uhkeldab oma 2024. aasta aprilli artiklis, et 98% keskpankadest on praegu
tegelemas CBDC-programmidega, st programmidega, mille eesmärk on võtta kasutusele digitaalsed keskpankade valuutad.
See ei ole juhus. WEFi esimees Klaus Schwab on ka Bilderbergi rühma juhtkomitee liige.
CBDC digitaalse keskpangaraha kasutuselevõtu kohta on palju hoiatavaid hääli.
"Igaüks, kes hoolib majanduslikust vabadusest, peaks olema ettevaatlik keskpankade digitaalvaluutade, CBDCde suhtes,
sest need kujutavad endast ehk suurimat ohtu inimeste vabadusele alates vaktsiinipasside kasutuselevõtu katsest."
Daamid ja härrad, võime kontrollida elanikkonda tulevaste CBDCde kaudu ja sellega seotud riskid on ülimalt olulised.
Tuntud ajakirjanik James Corbett kommenteeris Kla.TV-le antud intervjuus ka tulevaste digitaalsete
keskpankade valuutade võimalikku kuritarvitamist:
"Kõige hullem õudusunenägu oleks see, kui valitsusasutus dikteeriks lõpuks, kus, millal, miks ja kuidas
te saate oma raha kulutada, mille peale ja kui palju.
Ja ma mõtlen, et taevas on piir. Ei ole piirideta võimalusi, mis avaneksid keskpankadele meie käitumisega manipuleerimiseks.
Selle näitena võib vaadata, mis on viimastel aastatel juhtunud näiteks Austraalias, Prantsusmaal ja mujal, kus on olnud eri tüüpi
sulgemisi, kus teid on põhimõtteliselt piiratud geograafilise raadiusega ühe või viie kilomeetri ulatuses teie elukoha ümber.
Ja seda on tänapäeval üsna raske saavutada.
Kuid see muutub üha tõenäolisemaks, eriti tänu GPS-jälgimisele.
Ja kui kombineerida see QR-koodidega, mida tuleb skaneerida, et pääseda teatud kohtadesse oma mobiiltelefoniga, ja see
oleks seotud vaktsineerimistunnistusega või, ütleme, sotsiaalse krediidiga ja muidugi digitaalse valuutaga.
Teie digitaalne valuuta võiks olla programmeeritud nii, et kui teie mobiiltelefon avastab, et olete kodust
rohkem kui ühe kilomeetri kaugusel, ei saa te midagi osta.
Umbes nii. See on vaid üks näide paljudest, kuidas seda võidakse väärkasutada."
See peaks olema üks selle kümnendi olulisemaid uudiseid meedias.
See teave on aga järjekindlalt ja peaaegu täielikult varjatud!
Seega levitage selle programmi kohta sõna sõpradele ja tuttavatele.
Paljastage globaalse varivalitsuse manipulatsioonid finantssektoris!
Vaja on mitte läbipaistvaid kodanikke ja seega manipuleeritavaid kodanikke, vaid läbipaistvaid peamõtlejaid ja nende
varjatud ja ebainimlike eesmärkide ülemaailmset avalikustamist.