Vai Eiropas Centrālā banka (ECB) ir neatkarīga iestāde un ir apņēmusies nodrošināt tikai eiro
cenu stabilitāti un ekonomikas izaugsmi eiro zonā?
Vai arī tā ir daļa no pasaules mēroga neievēlētās valdības, kas visu vada un pārvalda no ēnas?
Un kādas sekas iedzīvotājiem radīs digitālā eiro ieviešana?
Kāpēc digitālā eiro izmantošana padara iedzīvotājus pārredzamus un pieejamus manipulācijām?
Sekojiet līdzi un uzziniet kompetentas atbildes uz iepriekš minētajiem strīdīgajiem jautājumiem.
Eiropas Centrālā banka jeb saīsinājumā ECB tika dibināta 1998. gada 1. jūnijā.
Finanšu eksperts Ernsts Volfs (Ernst Wolff) uzskata, ka tā ieņem īpašu vietu starp visām pasaules centrālajām bankām.
Pēc Volfa domām, iemesls tam ir tas, ka tā nosaka monetāro politiku valūtai, kas ir oficiālais maksāšanas līdzeklis ne
tikai vienā valstī, bet kopumā 20 valstīs tā sauktajā euro zonā!
Tādējādi tā būtībā ir daļa no finanšu sistēmas arvien centralizētākas kontroles attīstības.
ECB nozīmi pasaules finanšu sistēmā apliecina fakts, ka euro ir otrais pēc ASV dolāra pasaulē tirgoto valūtu sarakstā.
Sabiedrība ECB galvenokārt pazīst no Kristīnes Lagardas, ECB prezidentes kopš 2019. gada, uzstāšanās, kad
viņa parādās kameras priekšā, lai paziņotu pašreizējo galveno eiro zonas procentu likmi.
Viens no projektiem, ko ECB plāno jau kādu laiku, ir digitālā eiro ieviešana.
Digitālais eiro tiek dēvēts arī par CBDC jeb centrālās bankas digitālo valūtu.
Vēlāk raidījumā mēs aplūkosim digitālā eiro ieviešanas ietekmi uz iedzīvotājiem.
Vispirms mums ir jāsaprot: Kādi ir ECB mērķi un izcelsme un kam tā kalpo?
B ECB pirmsākumi
ECB pirmsākumi meklējami 1988. gadā.
Šogad Eiropadome izvirzīja mērķi izveidot Ekonomikas un monetāro savienību jeb saīsinājumā EMS.
Tā pilnvaroja komiteju, kuru vadīja toreizējais Eiropas Komisijas priekšsēdētājs Žaks Delors,
izstrādāt konkrētus pasākumus šīs savienības izveidei.
1989. gadā Delors nāca klajā ar jaunu monetārās savienības plānu, kas kļuva par pamatu
Eiropas Ekonomikas un monetārajai savienībai.
Tā ieteica īstenot EMS trīs secīgos posmos.
Visbeidzot, 1999. gada 1. janvārī euro kā elektronisko maksāšanas līdzekli ieviesa 11 no 15 dalībvalstīm, padarot to
par valūtu vairāk nekā 300 miljoniem Eiropas iedzīvotāju.
Pirmajos trīs gados euro sākotnēji nebija redzams, jo šajā laikā to izmantoja tikai grāmatvedības
vajadzībām, piemēram, elektroniskajiem maksājumiem.
Euro skaidrā nauda tika ieviesta 2002. gada 1. janvārī, un tā aizstāja valstu valūtu
banknotes un monētas ar fiksētu maiņas kursu.
Šodien eiro banknotes un monētas ir likumīgs maksāšanas līdzeklis 20 no 27 Eiropas Savienības dalībvalstīm.
ECB dibinātāji un viņu pieredze
Žaks Delors
Kā jau minēts, Žaks Delors izstrādāja plānu, kas galu galā noveda pie monetārās savienības un ECB izveides.
Viņš tika uzskatīts par vienu no ietekmīgākajiem Eiropas politiķiem un no 1985. līdz 1995.
gadam bija Eiropas Komisijas priekšsēdētājs.
Žaks Delors bija brīvmūrnieks un masonu ložu Johannis un Monteskjē biedrs.
Viens no viņa tuvākajiem draugiem līdz pat nāvei 2023. gadā bija brīvmūrnieks Etjēns Davinjons.
Ilgu laiku viņš bija ekskluzīvās Bilderbergu grupas priekšsēdētājs.
Delors un Davinjons 1983. gadā bija Eiropas Rūpniecības apaļā galda dibinātāji.
Šī ideju laboratorija tika dibināta ar mērķi stratēģiski ietekmēt Eiropas attīstību.
Etjēns Davinons (Étienne Davignon) atzina interneta laikrakstam EUobserver, ka Bilderbergu
klubs bija iesaistīts eiro izveidē 90. gados.
Barons Aleksandrs Lamfalisī
Viņš bija ungāru un beļģu ekonomists.
No 1994. līdz 1997. gadam Lamfalisī bija Eiropas Monetārā institūta Frankfurtē pie Mainas,
Eiropas Centrālās bankas priekšteča, prezidents.
Tādējādi viņš veica izšķirošo darbu, lai ieviestu eiro.
Aleksandrs Lamfalisijs bija arī brīvmūrnieks un piedalījās Bilderbergu konferencē 1983., 1986., 1988. un 1992. gadā..
Niels Thygesen
Viņš ir pazīstams kā starptautiski atzītākais dāņu ekonomists un "eiro tēvs".
No 1988. līdz 1989. gadam Nilss Tīgesens bija vienīgais akadēmiskais Delora komitejas loceklis.
Tigezens no 1979. gada bija Trīspusējās komisijas loceklis un no 1981. līdz 2004. gadam - tās izpildkomitejas loceklis.
Kopš 1988. gada tā ir Bilderbergu grupas daļa.
Miguel Boyer
Spāņu ekonomists un politiķis bija arī viens no galvenajiem dalībniekiem Žaka Delora vadītajā
Eiropas Monetārās savienības izveides komitejā.
Kopš 1989. gada viņš bija Bilderbergu grupas biedrs.
Rezumējot, ir skaidrs, ka visi galvenie Eiropas Centrālās bankas dibinātāji bija Bilderberga grupas vai Trilaterālās komisijas
locekļi vai arī uzturēja ar tiem ļoti ciešus kontaktus.
Kas ir Bilderbergi un Trīspusējā komisija?
Bilderbergu grupa tika dibināta pēc Deivida Rokfellera iniciatīvas.
Papildus Bilderberga grupai viņš kopā ar Henriju Kisindžeru un globālo stratēģi Zbigņevu Bžežinski
(Zbigniew Brzeziński) izveidoja arī Trīspusējo komisiju.
Trīspusējās komisijas pirmsākumi meklējami 1972. gada Bilderberga sanāksmē, kurā Deivids Rokfellers ierosināja tās izveidi.
Šodien Bilderberga grupu vada Koordinācijas komiteja, kurā ir aptuveni 35 cilvēki.
Koordinācijas komiteja darbojas kā sava veida ēnu valdība daudzās pasaules valstīs.
Brīvmūrnieki bija arī Deivids Rokfellers, Henrijs Kisindžers un Zbigņevs Bžežinskis.
Bilderberga konference ir ekskluzīva pasaules līderu tikšanās kopš 1954. gada.
Tas notiek reizi gadā aiz slēgtām durvīm - bez publicitātes un pilnīgi slepeni.
Iepriekš mazpazīstami dalībnieki bieži vien neilgi pēc Bilderbergu apmeklējuma ieņem augstus amatus.
Tagad aplūkosim iepriekšējo un pašreizējo ECB prezidentu.
Iepriekšējie un pašreizējie ECB prezidenti
Vilems Duisenbergs ECB prezidents no 1998. līdz 2003. gadam
Viņš bija holandiešu politiķis un ekonomists, pirmais Eiropas Centrālās bankas Frankfurtē
pie Mainas prezidents no 1998. līdz 2003. gadam.
Viņa vadībā 2002. gadā ieviešot eiro, viņš ieguva iesauku "Euro kungs".
Viņa paraksts ir uz visām eiro banknotēm, kas iespiestas līdz 2003. gadam.
Kopš 1978. gada viņš regulāri piedalījās Bilderberga konferencē un bija ilggadējs Deivida
Rokfellera Bilderberga grupas vadības komitejas loceklis.
Žans Klods Trišē ECB prezidents no 2003. līdz 2011. gadam
1978. gadā viņš kļuva par bijušā Francijas prezidenta Valērija Žiskāra d'Estēna padomnieku.
1993. gadā viņš tika iecelts par Francijas centrālās bankas vadītāju.
Žans Klods Trišē ir brīvmūrnieks un darbojas valdē Trīspadsmit valstu grupā - privātā klubā, kurā ietilpst vadošie
finanšu nozares pārstāvji un kuru dibinājusi Rokfelleru ģimene.
Viņš ir Kisindžera un Rokfellera dibinātās Trīspusējās komisijas Eiropas priekšsēdētājs.
Viņš bija arī ilggadējs Bilderbergu grupas vadības komitejas loceklis.
Mario Dragi ECB prezidents no 2011. līdz 2019. gadam
Viņš ir Itālijas centrālais baņķieris, Itālijas premjerministrs no 2021. gada 13. februāra līdz 2022. gada 22. oktobrim.
No 2006. līdz 2011. gadam Dragi bija Itālijas Centrālās bankas vadītājs.
Viņš ir brīvmūrnieks un piedalījās Bilderbergu konferencē 1994., 1995., 2002., 2004. un 2007. gadā.
Viņš ir arī Rokfelleru ģimenes dibinātās Trīsdesmit valstu grupas biedrs.
Kristīne Lagarda ECB prezidente kopš 2019. gada
Viņa ir franču politiķe un juriste.
No 2011. līdz 2019. gadam Lagarda bija Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) rīkotājdirektore.
Lagarda ir Bilderberga grupas locekle un piedalījās Bilderberga konferencē 2009., 2013., 2014., 2016. un 2017. gadā.
Lagarda ir arī masonu ložu "The Ring" un "Edmund Burke" biedre.
Visbeidzot, mēs nonākam pie ECB priekšsēdētāja vietniekiem.
Vítor Constâncio - ECB viceprezidents no 2010. līdz 2018. gadam
1978., 1979. un 1988. gadā viņš piedalījās Bilderberga konferencē.
Luiss de Gindoss - ECB viceprezidents kopš 2018. gada
Bilderbergu konferences dalībnieki 2013. un 2017. gadā.
Dāmas un kungi, kļūst pilnīgi skaidrs, ka Bilderbergu grupai, Trilaterālajai komisijai un to vadītājiem ir
spēcīgi sakari un ietekme uz ECB un tās lēmumu pieņēmējiem.
Šo divu kontroles centru mērķi tagad ir publiski zināmi.
Deivids Rokfellers 1994. gadā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ekonomikas komitejai teica:
"Mēs atrodamies uz globālās pārkārtošanās sliekšņa - mums ir nepieciešama tikai īstā visaptverošā krīze,
un valstis piekritīs jaunajai pasaules kārtībai."
Tāpēc, apkopojot iepriekš teikto, jāsecina, ka Bilderberga grupa un Trīspusējā komisija tika izveidotas kā
globāla ēnu valdība, lai soli pa solim, bez iedzīvotāju uzmanības, sagatavotu jauno pasaules kārtību.
Tātad ECB izveide ir jāuzskata par soli, lai pakāpeniski ieviestu jauno pasaules kārtību finanšu sektorā.
ECB izveide bija nākamais solis, lai paplašinātu iepriekšējo valstu centrālo banku
kontroli un pārvaldību starptautiskā mērogā.
Tas nozīmē, ka centrālās bankas kontrolē privāti vadu vilcēji, nevis valstis.
Tādējādi ECB kalpo mērķim izveidot globālu finanšu kārtību, kas ir starptautisku
vadītāju rokās un ārpus nacionālo valstu kontroles.
To apstiprina arī finanšu eksperta Ernsta Volfa (Ernst Wolff) norādītais fakts, ka
iedzīvotājiem un nodokļu maksātājiem nav ietekmes uz ECB.
Ernsts Volfs (Ernst Wolff) komentē: "ECB tika dibināta 1998. gadā, trīs gadus pirms euro
ieviešanas, un tās galvenā mītne ir Frankfurtē pie Mainas.
Kopš 2015. gada aptuveni 2500 uzņēmuma darbinieku dzīvo ēkā, kas speciāli viņiem uzcelta par
nodokļu maksātāju naudu 1,3 miljardu eiro apmērā.
ECB vadība ir ECB Valdes pārziņā, kuru neievēlē, bet gan ierosina ES dalībvalstu finanšu un ekonomikas
ministri un ieceļ pašreizējie ES valstu un valdību vadītāji.
Tāpēc ECB ir ārpus vēlētāju kontroles."
Digitālās centrālās bankas valūtas ieviešana Pakāpeniska iedzīvotāju uzraudzība
Kā jau minēts, ECB jau kādu laiku pievērš uzmanību centrālās bankas digitālās naudas ieviešanai.
2020. gada oktobrī ECB savā "Ziņojumā par digitālo eiro" ieskicēja, kā aptuveni būtu jāorganizē digitālais eiro.
Pēc finanšu eksperta Norberta Hēringa (Norbert Häring) domām, tas būtībā ietvers ECB pārvaldītus kredītkontus visiem iedzīvotājiem,
kuriem tie varēs tieši vai netieši piekļūt ar komercbanku starpniecību, lai veiktu maksājumus ar
kredītlīniju atlikumiem vai saņemtu naudu šajā kontā.
Kādas sekas ES iedzīvotājiem radīs digitālo centrālo banku valūtu ieviešana un jo īpaši digitālā eiro ieviešana?
Finanšu eksperts Norberts Hērings (Norbert Häring) uzskata, ka digitālā eiro ieviešana kalpos,
lai slepeni likvidētu cilvēku finanšu privātumu!
Tas ir tāpēc, ka Eiropas Centrālā banka nevēlas garantēt iedzīvotāju anonimitāti, veicot maksājumus ar digitālajiem eiro.
Sakarā ar privātuma trūkumu, izmantojot digitālo eiro, Eiropas Centrālā banka var izveidot detalizētu žurnālu par
ikviena cilvēka dzīvi, izmantojot digitālos maksājumu darījumus.
To var glabāt desmitiem gadu un pastāvīgi automātiski pārbaudīt, vai nav ECB definētu aizdomīgu modeļu.
Finanšu jomā ar ECB palīdzību tiek radīts pārredzams pilsonis, kuru var uzraudzīt ik uz soļa.
Tas arī padara ikvienu pilsoni caurskatāmu šo meistaru un ēnu valdības priekšā.
Centrālās bankas digitālo valūtu ieviešana soli pa solim pietuvina netraucētu un globālu iedzīvotāju uzraudzību!
Pasaules ekonomikas forums (World Economic Forum, saīsinājumā WEF) 2024. gada aprīļa rakstā lepojas, ka 98% centrālo
banku pašlaik īsteno CBDC programmas, t.i., programmas, kuru mērķis ir ieviest digitālo centrālo banku valūtu.
Tā nav nejaušība. WEF priekšsēdētājs Klauss Švābs ir arī Bilderbergu grupas vadības komitejas loceklis.
Par CBDC digitālās centrālās bankas naudas ieviešanu izskan daudz brīdinošu viedokļu.
"Ikvienam, kam rūp ekonomiskā brīvība, būtu jāuzmanās no centrālo banku digitālajām valūtām (CBDC), jo tās, iespējams, ir lielākais
drauds cilvēka brīvībai kopš mēģinājuma ieviest vakcīnu pases."
Dāmas un kungi, spēja kontrolēt iedzīvotāju skaitu, izmantojot gaidāmās CBDC, un ar to saistītie riski ir ārkārtīgi svarīgi.
Arī pazīstamais žurnālists Džeimss Korbets (James Corbett) intervijā portālam Kla.TV komentēja topošo digitālo
centrālo banku valūtu ļaunprātīgas izmantošanas potenciālu:
"Sliktākais murgs būtu ar valdību saistīta struktūra, kas galu galā diktētu, kur, kad, kāpēc un kā
jūs varat tērēt savu naudu, par ko un cik daudz.
Un es gribu teikt, ka debesis ir neierobežotas. Nav nekādu robežu veidiem, iespējām, kas pavērtos
centrālajām bankām, lai manipulētu ar mūsu uzvedību.
Kā piemēru var minēt pēdējo gadu notikumus, piemēram, Austrālijā, Francijā un citviet, kur ir bijušas dažāda veida
slēgšanas, kad jums būtībā ir bijis ierobežots ģeogrāfiskais rādiuss viena vai piecu kilometru rādiusā ap jūsu dzīvesvietu.
Mūsdienās to ir diezgan grūti sasniegt.
Taču tas kļūst arvien ticamāk, īpaši ņemot vērā GPS izsekošanas iespējas.
Un, ja jūs to apvienotu ar QR kodiem, kas jums ir jāskenē, lai ar savu mobilo tālruni piekļūtu noteiktām vietām, un
tas būtu saistīts ar vakcinācijas sertifikātu vai, teiksim, sociālo kredītu un, protams, digitālo valūtu.
Jūsu digitālo valūtu varētu ieprogrammēt tā, ka, ja jūsu mobilais tālrunis konstatēs, ka atrodaties vairāk nekā viena
kilometra attālumā no mājām, jūs neko nevarēsiet iegādāties.
Kaut kas līdzīgs. Tas ir tikai viens no daudziem piemēriem, kā to var ļaunprātīgi izmantot."
Šai vajadzētu būt vienai no svarīgākajām desmitgades ziņām medijos.
Tomēr šī informācija tiek konsekventi un gandrīz pilnībā slēpta!
Tāpēc izplatiet informāciju par šo programmu draugiem un paziņām.
Atklājiet globālās ēnu valdības mahinācijas finanšu sektorā!
Nepieciešami nevis caurspīdīgi pilsoņi un tādējādi manipulējami pilsoņi, bet gan caurspīdīgi vadoņi un
viņu slēpto un necilvēcīgo mērķu atklāšana visā pasaulē.