Да ли је Европска централна банка (ЕЦБ) независна институција посвећена искључиво
стабилности цена евра и економском расту у еврозони?
Или је она део глобалне неизабране владе која из сенке контролише и управља свим?
И какве ће последице увођење дигиталног евра имати по становништво?
Зашто употреба дигијалног евра чини грађане транспарентним и подложним манипулацији?
Останите уз нас и добијте стручне одговоре на горе поменута хитна питања.
Европска централна банка, или скраћено ЕЦБ, основана је 1. јуна 1998. године.
Према финансијском стручњаку Ернсту Волфу, она заузима посебно место међу свим централним банкама широм света.
Према Вулфу, разлог за то је што она одређује монетарну политику валуте која није само законско средство плаћања у
једној земљи, већ у укупно 20 земаља у такозваној еврозони!
Дакле, то је у суштини део тренда ка све централизованијој контроли финансијског система.
Значење ЕЦБ за глобални финансијски систем види се из чињенице да евро заузима друго место после
америчког долара на листи најтргованијих валута на свету.
Јавност најбоље познаје ЕЦБ по наступима Кристин Лагард, председнице ЕЦБ од 2019. године, када се појављује пред
камером да објави тренутну кључну каматну стопу за еврозону.
Један пројекат који ЕЦБ већ неко време планира је увођење дигијалног евра.
Дигитални евро се такође описује као ЦБДЦ, односно дигитална валута централне банке.
Питање какве ће последице увођење дигиталног евра имати по становништво размотрићемо касније у програму.
Прво, важно је разумети: Који су циљеви и порекло ЕЦБ и кога она служи?
Порекло ЕЦБ
Порекло ЕЦБ може се пратити до 1988. године.
Ове године Савет Европе је себи поставио циљ да успостави економско-монетарну унију, или скраћено ЕМУ.
Он је задужио комисију под председништвом Жак Делора, тадашњег председника Европске
комисије, да изради конкретне кораке ка том уједињењу.
1989. године Делор је представио нови план за монетарну унију, који је постао основа за Европску економску и монетарну унију.
Препоручено је да се ЕМУ оствари у три узастопне фазе.
Коначно, 1. јануара 1999. године евро је уведен као електронско средство плаћања у 11 од 15 држава чланица,
постајући валута за више од 300 милиона људи у Европи.
Током прве три године евро је у почетку био невидљив, јер се у том периоду користио само у
сврху рачуноводства, нпр. за електронска плаћања.
Евро у готовини је уведен 1. јануара 2002. године и заменио је новчанице и новчиће
националних валута по фиксним курсевима конверзије.
Данас су евробанкноте и евромонете законско средство плаћања у 20 од 27 држава чланица Европске уније.
Оснивачи ЕЦБ и њихове биографије
Жак Делор
Као што је већ поменуто, Жак Делор је развио план који је на крају довео до монетарне уније и оснивања ЕЦБ.
Сматран је једним од нај uticajnijih европских политичара и био је председник Европске комисије од 1985. до 1995. године.
Жак Делор био је масон и, као такав, члан масонских ложа "Јоханис" и "Монтескје".
Један од његових најближих пријатеља до његове смрти 2023. био је масон Етијен Давињон.
Он је дуго година био председник ексклузивне Билерберг групе.
Делор и Давињон су 1983. године заједно основали Европски округли сто индустрије.
Овај тинк-тенк је основан са циљем стратешког утицаја на европски развој.
Етијен Давињон је признао онлајн новинама EUobserver да је Клуб Бидерберг био умешан у стварање евра у 1990-им годинама.
Барон Александре Ламфалјуси
Он је био мађарско-белгијски економиста.
Од 1994. до 1997. године Ламфалјуси је био председник Европског монетарног института у Франкфурту
на Мајни, претходника Европске централне банке.
У том својству он је одиграо пресудну улогу у припремним радовима за увођење евра.
Александре Ламфалјуси је такође био масониста и присуствовао је Билергерској конференцији 1983, 1986, 1988. и 1992. године.
Ниелс Тигесен
Сматра се данским најпознатијим економистом на међународном плану и познат је као "отац евра".
Од 1988. до 1989. године, Нилс Тигесен је био једини академски члан Делорове комисије.
Тајгесен је био члан Трилатералне комисије од 1979. године и служио је у њеном Извршном одбору од 1981. до 2004. године.
Он је члан Билеберг групе од 1988. године.
Мигел Бојер
Шпански економиста и политичар био је такође једна од кључних личности у одбору на чијем је челу био Жак Делор, а
који је имао задатак да успостави европску монетарну унију.
Он је био део Билеберг групе од 1989. године па надаље.
Укратко, јасно је да су сви кључни актери иза оснивања Европске централне банке били или чланови Бидерберг групе или Трилатералне
комисије, или су били у веома блиском контакту са њима.
Ко су Билербергери и Тројна комисија?
Билдерберг група је основана по иницијативи Дејвида Рокфелера.
Поред Билергерг групе, он је такође основао Тројну комисију заједно са Хенријем
Кисинџером и глобалним стратегом Збигњевом Бжезинским.
Трилатерална комисија потиче од састанка Биледерберг 1972. године, на којем је Дејвид Рокфелер предложио њено оснивање.
Данас групу Билерберг води Управни одбор, који се састоји од око 35 људи.
Управни одбор делује као врста сенкаве владе у бројним земљама широм света.
Дејвид Рокфелер, Хенри Кисинџер и Збигњев Бжезински такође су били масони.
Од 1954. године, Конференција Билеберг је ексклузивно окупљање светских лидера.
То се одржава једном годишње иза затворених врата – потпуно ван очију јавности и у потпуности тајно.
Учесници који су били мало познати пре похађања састанака у Билергбергу често се
ускоро након тога налазе на високим позицијама.
Сада ћемо погледати претходне и садашње председнике ЕЦБ.
Претходни и садашњи председници ЕЦБ
Вилем Дујзенберг Председник ЕЦБ од 1998. до 2003.
Он је био холандски политичар и економиста и, од 1998. до 2003. године, први председник
Европске централне банке у Франкфурту на Мајни.
Увођење готовине у еврима под његовим председништвом 2002. године донело му је надимак "Господин евро".
Његов потпис се налази на свим новчаницама евра штампаним до 2003. године.
Он је од 1978. године био редован учесник Конференције Билерберг и дуго година је служио у
руководном одбору Билерберг групе Дејвида Рокфелера.
Жан-Клод Трише, председник ЕЦБ од 2003. до 2011. године
Године 1978. постао је саветник бившег француског председника Валери Жискар д'Естена.
Он је именован за шефа француске централне банке 1993. године.
Жан-Клод Трише је масон и седи у одбору Групе Тридесет, приватног клуба водећих
финансијских личности који је основао породица Рокфелер.
Он је европски председник Трилатералне комисије, коју су основали Кисинџер и Рокфелер.
Он је такође био дугогодишњи члан руководног одбора Билеберг групе.
Марио Драги председник ЕЦБ од 2011. до 2019.
Он је италијански централни банкар који је обављао дужност премијера Италије од 13. фебруара 2021. до 22. октобра 2022.
Од 2006. до 2011. године, Драги је био гувернер Италијанске централне банке.
Он је масон и присуствовао је Билдерберг конференцији 1994, 1995, 2002, 2004. и 2007. године.
Он је такође члан Групе тридесет, коју је основала породица Рокфелер.
Кристин Лагард председница ЕЦБ од 2019. године
Она је француска политичарка и адвокаткиња.
Од 2011. до 2019. године, Лагард је била директорка Међународног монетарног фонда (ММФ).
Лагард је чланица Биледерберг групе и присуствовала је Биледерберг конференцијама 2009, 2013, 2014, 2016 и 2017. године.
Лагард је такође чланица масонских ложа Дер Ринг и Едмунд Берк.
Коначно, долазимо до потпредседника ЕЦБ.
Витор Констансио – потпредседник ЕЦБ од 2010. до 2018. године
Он је био учесник Конференције Билерберг 1978, 1979. и 1988. године.
Луис де Гиндос – потпредседник ЕЦБ од 2018. године
Учесник Конференције Билергберг 2013. и 2017. године.
Поштовани господо и госпође, постаје сасвим јасно да Билерберг група, Тројна комисија и њихови заговорници
имају јаке везе и утицај на ЕЦБ и њене доносиоце одлука.
Циљеви ова два контролна центра су сада јавно познати.
Дејвид Рокфелер је 1994. године пред Економским комитетом Уједињених нација рекао:
"Налазимо се на прагу глобалне трансформације – све што нам треба јесте права свеобухватна криза,
и нације ће се сложити на нови светски поредак."
Укратко, стога се мора рећи да су Билерберг група и Тројна комисија основане као глобална сенка влада
како би припремиле овај нови светски поредак корак по корак, без привлачења пажње становништва.
Успостављање ЕЦБ стога треба сматрати стратешким потезом за постепено наметање новог светског поретка у финансијском сектору.
Основање ЕЦБ било је следећи корак у проширењу контроле и управљања претходних
националних централних банака на међународни ниво.
Ово се односи на то да су централне банке контролисане од стране приватних моћника, а не од стране влада.
На овај начин, ЕЦБ служи циљу успостављања глобалног финансијског поретка који је у рукама
међународних моћника и ван контроле националних држава.
Ово потврђује финансијски стручњак Ернст Волф, који указује да грађани и порески обвезници немају утицаја на ЕЦБ.
Ернст Волф коментарише: "ЕЦБ је основана 1998. године, три године пре увођења евра, и има седиште у Франкфурту на Мајни."
Од 2015. године око 2.500 његових запослених смештено је у зграду која је изграђена посебно за њих, по
цени од 1,3 милијарде евра новца пореских обвезника.
Европску централну банку управља Извршни одбор, чији чланови нису бирани, већ их номинују министри финансија и економије
држава чланица ЕУ и које именовају шефови држава и влада ЕУ.
ЕЦБ је стога изван контроле бирача.
Увођење дигиталне валуте централне банке Постепено надгледање грађана
Као што је већ поменуто, ЕЦБ се већ неко време фокусира на увођење дигиталног новца централне банке.
ЕЦБ је у свом "Извештају о дигиталном евру" из октобра 2020. године нацртао основни дизајн дигиталног евра.
Према финансијском стручњаку Норберту Харингу, ово ће у суштини подразумевати кредитне рачуне које ће ЕЦБ водити за све грађане,
а који ће бити доступни директно или индиректно преко комерцијалних банака ради
обављања плаћања или пријема новца на те рачуне.
Које су последице увођења дигиталних валута централне банке и, конкретно, увођења дигиталног евра за грађане ЕУ?
Према финансијском стручњаку Норберту Харингу, увођење дигијалног евра служиће да се тајно укине финансијска приватност људи!
Зато што Европска централна банка није спремна да гарантује анонимност грађана приликом плаћања дигиталним еврима.
Због недостатка приватности при коришћењу дигиталног евра, Европска централна банка може да креира детаљну евиденцију
живота сваке особе путем дигиталних платних трансакција.
Ово се може чувати деценијама и континуирано аутоматски проверавати на сумњиве обрасце које је дефинисала ЕЦБ.
Ово ствара транспарентног грађанина у финансијском сектору, уз помоћ ЕЦБ, који се може надгледати на сваком кораку.
Поред тога, ово чини сваког грађанина провидним за ове марионетске господаре и тајну владу.
Увођење дигиталних валута централне банке све нас више и више приближава беспрекорној, глобалној надзору грађана!
У чланку објављеном у априлу 2024. године, Светски економски форум (WEF) се хвали да 98% централних банака
сада спроводи програме CBDC, односно програме за увођење дигиталних валута централне банке.
Ово није случајност. Шеф Светског економског форума Клаус Шваб је такође члан управног одбора Групе Билерберг.
Постоји много гласова који упозоравају против увођења дигиталне валуте централне банке (CBDC).
"Сви који брину о економској слободи требало би да буду опрезни према дигиталним валутама централне банке,
ЦБДЦ-има, јер би оне могле бити највећа претња људској слободи још од покушаја увођења пасоша о вакцинацији."
Поштовани господо и госпође, потенцијал за контролу становништва путем предстојећих
ЦБДЦ-ова и повезаних опасности има највећу важност.
Познати новинар Џејмс Корбет такође је коментарисао потенцијал за злоупотребу предстојећих
дигиталних валута централне банке у интервјуу за Kla.TV:
"Најгора ноћна мора била би да ентитет повезан са владом на крају диктира где, када, зашто и како можете
трошити свој новац, на шта га можете потрошити и колико."
И мислим, небо је граница. Нема граница у начинима и могућностима које би се отвориле
централним банкама да манипулишу нашим понашањем.
И као пример тога, можете се осврнути на оно што се догодило у последњих неколико година, на пример у Аустралији, Француској и
другим местима где су спровођене различите врсте карантина, у којима су људи били у суштини ограничени на географски
радијус од једног или пет километара око свог места становања.
И то је прилично велики захтев за спровођење у данашње време.
Али постаје све вероватније, посебно сада када је могуће праћење путем ГПС-а.
А ако то комбинујете са QR кодовима које морате да скенирате да бисте приступили одређеним местима својим мобилним
телефоном, и повежете то са потврдом о вакцинацији или, рецимо, социјалним кредитом и, наравно, дигиталном валутом.
Ваша дигитална валута могла би бити програмирана тако да, ако ваш мобилни телефон детектује да сте удаљени више од једног
километра од свог дома, не можете обавити никакве куповине.
Нешто као то. То је само један пример међу многим начинима на које би могло бити злоупотребљено.
Ово би требало да буде једна од најважнијих вести деценије у медијима.
Међутим, ове информације се доследно и готово потпуно игноришу!
Дакле, молим вас, поделите овај програм са својим пријатељима и познаницима.
Искористите га да разоткријете интриге глобалне сенке владе у финансијском сектору!
Јер оно што је потребно нису транспарентни грађани који се могу манипулисати, већ транспарентни носиоци власти и
светско откривање њихових скривених и мизоантропских циљева.