Evropski izbori su istorija, drugi izbori su u toku.
Zamislite da na vašem glasačkom listiću stoji stranka pod nazivom "Digitalno-industrijski finansijski kompleks superbogatih".
Izborni manifest navodi: "Isključivo koncentriranje moći u rukama tehnoloških divova":
Odlično. "Teško uništavanje okoliša od strane mega-korporacija": Ma, svejedno.
"Ukinuće demokratije": Zaboravimo na to!
"Prokleti ratovi": Oni su dio toga.
Broj 1 na listi: Rockefeller ili jedan od njegovih drugova.
Bi li tamo stavio svoj križ? Vjerovatno ne.
Sljedeći program otkriva zašto ćete i dalje dobiti upravo to, bez obzira na to šta odaberete.
Vrlo je vrijedno pogledati odlučujuću ulogu koju je odigrala Grupa sedam – skraćeno G7.
Zemlje G7 su Sjedinjene Američke Države, Kanada, Ujedinjeno Kraljevstvo, Francuska, Njemačka, Italija i Japan.
G7 je bolje poznat po površnim izvještajima glavnih medija o samitu G7, koji se održao u Italiji od 13. do 15. juna.
Nasmijana šefova država iz najvažnijih zemalja na intimnom okupljanju.
Međutim, G7 je daleko od onoga što se čini na prvi pogled.
Jer upravo G7 osigurava da vam se servira nenapomenuti izborni program 'Rockefellerovih ovog svijeta'.
Ovo se događa čak i ako, na primjer, glasate za "ljepše stranke" koje prije izbora obećavaju upravo suprotno.
Zašto je to tako?
David Rockefeller sam odgovara na pitanje:
"Neki čak vjeruju da smo dio tajne kabale koja radi protiv najboljih interesa Sjedinjenih Američkih Država.
Oni optužuju moju porodicu i mene da smo "internacionalisti" i da zavjerujemo s drugima širom svijeta kako bismo
izgradili jedinstveniju globalnu političku i ekonomsku strukturu – jedan svijet, ako hoćete.
Ako je to optužba, priznajem krivicu i ponosan sam na to.
Da li se David Rockefeller ovdje razotkriva kao "teoretičar zavjere"?
Ne, nego kao teoretičar zavjera.
Saznajte šta Rockefeller ima veze sa G7 u ovom dokumentarcu.
O čemu se raspravlja iza zatvorenih vrata?
Koji su stvarni ciljevi G7?
Prepoznajte pravu igru koju igra G7.
Da bismo to učinili, prvo pogledajmo korijene G7.
1. Korijeni G7
Službena verzija o porijeklu G7 je sljedeća:
Godine 1975. francuski predsjednik Valéry Giscard d'Estaing i njemački kancelar Helmut
Schmidt sazvali su prvi Svjetski ekonomski summit.
Šefovi vlada Francuske, Njemačke, Italije, Japana, Ujedinjenog Kraljevstva i Sjedinjenih Američkih Država – Grupa
šest – sastali su se u dvorcu Rambouillet u Francuskoj.
Međutim, tome je prethodio početni sastanak pet ministara finansija i tadašnjeg američkog ministra finansija
Georgea Shultza 1971. godine u biblioteci Bijele kuće.
Uslijedili su redovni sastanci iza zatvorenih vrata.
Grupa, koja je od 1973. nadalje bila poznata kao Grupa biblioteka ili G5, sastojala se od
ministara finansija i predstavnika centralnih banaka.
Prisustvo centralnih banaka sigurno nije bilo slučajno.
Otprilike u isto vrijeme kao i prvi sastanci G7, ukinut je zlatni standard.
Od tada su centralne banke mogle štampati novac gotovo po volji.
Posuđujući novac stvoren iz ničega, američke centralne banke stekle su znatan utjecaj na svjetsku ekonomiju.
Počela je gotovo nekontrolisana spirala duga zemalja prema američkim bankama.
Stvarno bogatstvo je preraspodijeljeno u ruke nekoliko privilegovanih velikih banaka.
To im je omogućilo da masovno prošire svoj utjecaj širom zemalja.
2. Mreža iza G7
Povratak zvaničnim ocima osnivačima G7, Helmutu Schmidt i Valéryju Giscardu d'Estaingu.
Sekretar američkog Ministarstva finansija i bankar George Shultz ih je uključio u malu, elitnu mrežu početkom 1970-ih.
Na primjer, u pripremama za prvi samit G7 1975. godine, sastanak između Giscarda d'Estainga i
Henryja Kissingera održan je 5. jula 1974. godine.
Sastanak između Helmuta Schmidta i Davida Rockefellera 12. juna 1974. godine također je dokumentovan.
Za šta se zalažu Kissinger i Rockefeller?
Henry Kissinger je bio izuzetno utjecajan globalni strateg koji je decenijama imao odlučujući utjecaj na svjetsku politiku.
Bio je savjetnik gotovo svih američkih predsjednika, uključujući Richarda Nixona, Geralda Forda, Jimmyja Cartera, Ronalda Reagana,
Georgea Busha, Baracka Obamu, Donalda Trumpa i Joea Bidena.
David Rockefeller i Henry Kissinger su zajedno osnovali brojne utjecajne izvanparlamentarne forume, kao što su
Svjetski ekonomski forum, Bilderberg grupa, Trilateralna komisija, Minhenška sigurnosna konferencija i drugi.
Oni povlače konce između globalnog finansijskog hobotnice i politike.
www.kla.tv/26113 O smrti Henryja Kissingera: globalni strateg ili ratni zločinac?, www.kla.tv/27824 Svjetski ekonomski forum,
www.kla.tv/28141 Konferencija o sigurnosti u Minhenu] Njegove brojne fondacije, poput Svjetskog ekonomskog foruma, Bilderberg
grupe i G7, sve služe jednoj jedinoj svrsi, koju je David Rockefeller formulirao 1991.
godine na Bilderberg konferenciji u Baden-Badnu:
Svijet je na složenom i pripremljenom putu ka svjetskoj vladi.
Nadnacionalni suverenitet intelektualne elite i svjetskih bankara zasigurno je poželjniji od nacionalnog
suvereniteta koji se prakticirao u prošlim stoljećima.
Važno je spomenuti masonsku pozadinu Kissingera i Rockefellera.
Godine 1968. zajedno sa Zbigniewom Brzezinskim osnovali su masonsku ložu pod nazivom "Tri oka".
Tajanstvena, visokorazinska masonerija poznata je po radu na uspostavljanju jedinstvene
svjetske vlade tokom dugih vremenskih razdoblja.
3. Transformacija Evrope
Rockefellerov izjavljeni cilj potkopavanja nacionalnog suvereniteta država u korist "nadnacionalnog
suvereniteta samoproglašene intelektualne elite i svjetskih bankara" promovirali su Schmidt i Giscard d'Estaing.
Helmut Schmidt (1918 – 2015) Tokom cijelog života, Helmut Schmidt je održavao bliske veze s ključnim
ličnostima Georgeom Shultзом i Henryjem Kissingerom.
Schmidt se prisjeća:
S obzirom na to da jednom godišnje idem u Kaliforniju, na Univerzitet Stanford, da
posjetim svog prijatelja Georgea Schultza.
I moram ovdje napomenuti da je to zapravo prijateljstvo između četiri osobe.
"Shultz i Kissinger i Lee i ja."
Čisto privatna stvar? Ne, jer je Helmut Schmidt bio njemački kancelar.
Prvi put je pozvan na Bilderberg konferenciju 1973. godine, neposredno prije osnivanja G7.
Dalje posjete su uslijedile 1980, 1983. i 1986. godine.
Schmidt je ostao član izuzetno utjecajne Trilateralne komisije, koju su osnovali Rockefeller i Kissinger.
Ova komisija predstavlja proširenje Bilderberg grupe na istočnu Aziju.
Značajan zbog svojih veza s ovim povlačiteljima uzdi:
Schmidt je 2007. godine primio prvu nagradu Henry Kissinger.
Dana 26. januara 2015. godine, bivši njemački kancelar Helmut Schmidt primio je Nagradu Gustava Stresemanna,
koju je poklonila Velika loža drevnih slobodnih i prihvaćenih masona Njemačke, u Hamburgu.
Veliki majstor Stephan Roth-Kleyer zahvalio je Schmidtu na njegovom "posebnom životnom postignuću".
Od čega se ovo sastojalo?
Schmidt je vjerno slijedio Kissingerove stope.
I Schmidt i Giscard d'Estaing su postavili smjer za novi Evropski monetarni sistem:
Evropska valutna jedinica (ECU) 1. januara 1979. godine, koja je kasnije dovela do Evropske ekonomske i monetarne unije i eura.
Gledano objektivno, EU je preteča potencijalne svjetske vlade jer predstavlja stvaranje međunarodne centralizirane vlasti.
Valéry Giscard d'Estaing (1926–2020) Valéry Giscard d'Estaing postao je predsjednik
Francuske odmah nakon prvog sastanka G7 1974. godine.
Također je tokom cijelog života ostao usko povezan s Kissingerom i Rockefellerom.
Giscard d'Estaing je od samog početka imao bliske veze s dinastijom Rockefeller.
Tokom 1970-ih bio je čest gost u Pocanticu, prostranoj imovini porodice Rockefeller u dolini Hudson.
Sljedeći dokumenti bilježe nekoliko susreta s članovima dinastije Rockefeller:
- Sastanak između Nelsona Rockfellera i Giscarda d'Estainga 23. marta 1976. u Elizejskoj palati
- Giscard d'Estaing, Henry Kissinger i David Rockefeller 18. januara 1989. u Moskvi
- Henry Kissinger i Giscard d'Estaing na otvaranju 50. Minhenške sigurnosne konferencije 2014.
Giscard d'Estaing je također bio vrlo posvećen razvoju EU.
Tako je dao značajan doprinos izradi Ugovora iz Lisabona, koji je ratificiran 2007. godine.
Ovim sporazumom uspostavljena su trenutno važeća pravila Evropske unije, čime se
postepeno zamjenjuje suverenitet nacionalnih država.
Privremeni zaključak: Postaje očigledno da iza dobro poznatih osnivača G7 stoji malo poznata mreža.
Mreža je mnogo složenija nego što je prikazana u ovom dokumentarcu.
Zanimljive pozadinske informacije o Kla.TV možete pronaći pod hashtagom #Krake.
Jedno je jasno: ovi svjetski moćnici otvoreno govore o svojim planovima za svjetsku vladu.
4. G7 kao upravljačka grupa za Novi svjetski poredak
Planovi za uspostavljanje svjetske vlade su ponavljajuća tema u radu grupe G7.
Već 2009. godine, na samitu u Rimu, "globalno upravljanje" je promovirano kao prioritetni cilj.
Surađivanje s MMF-om, Svjetskom bankom, Svjetskom trgovinskom organizacijom i Ujedinjenim narodima treba proširiti.
Samit bi stoga ubuduće djelovao kao "strateški model za podršku svjetskoj upravi".
Savjetnik njemačkog kancelara Jörg Kukies zauzima sličan ton uoči samita G7 2022:
Prvo pitanje koje nam je od centralnog značaja je klimatska promjena.
Kako možemo osigurati da se standardi koje nastojimo postići zaista provedu širom
svijeta osnivanjem globalnog klimatskog kluba?
Druga tema je zdravlje.
Kako možemo postići veće stope vakcinacije tako što ćemo obezbijediti vakcine svim zemljama širom svijeta?
U članku o ulozi G7, bivši član CFR-a Stewart M. Patrick komentariše na sljedeći način:
To je vrsta upravljivog koordinacionog odbora za Zapad.
Oni su mjesto okupljanja, utjelovljenje zajedničkih vrijednosti i sličan pristup svjetskom poretku zasnovan na pravilima.
5. G7: Globalni lideri Kako funkcioniše G7?
Predsjedavanje G7 komitetom obavlja jedna zemlja u trajanju od jedne godine.
Zvanično, učesnici G7 predstavljaju svoje zemlje – to jest, svoje stanovništvo.
Ali kako to izgleda u praksi? Kome oni zapravo služe?
U tu svrhu ćemo pogledati "političko odgoj" najistaknutijih sudionika.
Vođe G7 su navedene po državama, po stanju od maja 2024.:
Francuska
Emmanuel Macron, predsjednik Francuske, član je Bilderberg grupe i prisustvovao je Bilderberg konferenciji 2014. godine.
Njemačka Olaf Scholz, njemački kancelar, član je Bilderberg grupe i prisustvovao je Bilderberg konferenciji 2010. godine.
Jörg Kukies, glavni pregovarač Njemačke na samitu G7, smatra se jednim od najvažnijih savjetnika kancelara Olafa Scholza.
On je državni sekretar u Saveznoj kancelariji.
Kukies je dio Bilderberg grupe i po prvi put je prisustvovao Bilderberg konferenciji 2022. godine u Washingtonu, D.C.
Italija Giorgia Meloni, italijanska premijerka, pridružila se Aspen institutu, transatlantskom think
tanku sa sjedištem u Washingtonu, DC, u februaru 2021.
Ovaj institut je sufinansiran od strane porodice Rockefeller.
Ujedinjeno Kraljevstvo Rishi Sunak je premijer Ujedinjenog Kraljevstva od 2022. godine.
Charles III, Kralj Ujedinjenog Kraljevstva, imenovao je Sunaka za premijera 25. oktobra 2022.
Charles je dio Bilderberg grupe od 1986. godine.
Kanada Justin Trudeau – premijer Kanade.
Bio je učesnik programa Mladih globalnih lidera Klausa Schwaba, programa Svjetskog ekonomskog foruma za buduće lidere.
Klaus Schwab je bio dugogodišnji član upravnog odbora Bilderberg grupe.
Trudeauov stranački kolega i ministar François-Philippe Champagne prisustvovao je Bilderberg konferenciji 2018. i 2019. godine.
Potpredsjednica vlade Kanade, Chrystia Freeland, bila je učesnica Bilderberg konferencije 2022. i 2023.
SAD Joe Biden je predsjednik Sjedinjenih Američkih Država od 2021. godine.
On je visokopozicionirani slobodni zidar i ima bliske veze s vrlo moćnim globalnim
think tankom, Savjetom za vanjske odnose (CFR).
Najmanje sedamnaest članova Bidenovog kabineta i njegovog rukovodećeg tima, što je više od polovine, su
članovi CFR-a ili imaju bliske porodične veze s CFR-om.
EU Kao nadnacionalna organizacija, Evropska unija je od 1981. godine članica G7 i od
tada učestvuje na sastancima na visokom nivou.
Na samitu G7 2024. godine, EU su predstavljali Ursula von der Leyen i Charles Michel.
Ursula von der Leyen je predsjednica Evropske komisije od 2019. godine.
Ona je također dio Bilderberg grupe i prisustvovala je Bilderberg konferenciji 2015., 2016., 2018. i 2019. godine.
Charles Michel je predsjednik Vijeća Evropske unije od 2019. godine.
On je također član Bilderberg grupe i prisustvovao je Bilderberg konferenciji 2015., 2016. i 2018. godine.
Japan Fumio Kishida i Shunichi Suzuki trenutno predstavljaju Japan.
Nije slučajnost da je Japan predstavnik G7.
Japan je učestvovao na sastancima G5 u Bijeloj kući od septembra 1973. godine nadalje.
Zanimljivo je primijetiti da su Trilateralnu komisiju osnovali David Rockefeller i Henry Kissinger u potpuno istoj godini.
Cilj ovoga je povezati ključne ličnosti iz Japana, SAD-a i Evrope sa sjenovitom vladom.
Japan je poznat po svojim brzim tehnološkim inovacijama.
Sofisticirana tehnologija je osnova za instalaciju globalnog nadzora, vještačke inteligencije i tehnokracije jednog svijeta.
Vrijedi napomenuti: Svi vodeći političari u G7 potiču iz izvanparlamentarnih centara moći Rockefellera i Kissingera.
Narod je pogođen u onoj mjeri u kojoj su oni ti koji moraju platiti račun za ove raskošne sastanke.
Primjer: Trošak organizacije samita G7 2022. godine u dvorcu Elmau u Njemačkoj unaprijed je procijenjen na oko 180 miliona eura.
Oko 18.000 pripadnika obezbjeđenja raspoređeno je oko samita, a prostor je uglavnom bio ograđen.
Financier: Porezni obveznik.
6. G7: Fabrika politika
Svako ko misli da je G7 jednokratni događaj svake godine, u velikoj je zabludi. G7 se uvijek dešava!
Samo od 8. februara ove godine održano je 27 zvaničnih sastanaka G7 u različitim sastavima uoči samita u junu!
Evo malog izbora: – 30. april:
Ministarski sastanak o klimi, energiji i okolišu završen je usvajanjem zajedničke izjave.
– 6. maj: Sastanak ministara pravde G7
– 24. maja: sastanak G7 ministara finansija i guvernera centralnih banaka i tako dalje i tako dalje...
Svi G7 odbori funkcionišu kao zupčanici u velikoj političkoj mašini.
Kroz programe podrške i fondove pomoći, na primjer od Svjetske banke ili Evropske investicijske
banke, zemlje dolaze pod kontrolu visoke finansije.
Pozajmljivanje novca, namjenska razvojna pomoć i programi služe kao putokazi prema
jedinstvenom cilju digitalnog finansijskog kompleksa:
Uspostava Novog svjetskog poretka.
Njihovi politički protežirani – poput lidera G7 – provode strategije u propisima i zakonima.
Tako međunarodni moćnici vladaju svijetom.
Ono što ih sve povezuje su isti marionetari iza Bilderberg grupe, WEF-a, EU, G7,
Svjetske banke, UN-a i mnogih drugih organizacija.
13. juna 2019. godine, Klaus Schwab, dugogodišnji šef WEF-a, i António Guterres, generalni sekretar UN-a, potpisali
su sporazum o partnerstvu između svoje dvije organizacije.
Svrha: Ubrzavanje 17 ciljeva održivog razvoja.
Službeni engleski naziv je "Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development", ili skraćeno "Agenda 2030".
Iza cvjetnih riječi agende održivosti, stvarnost je stvaranje digitalno umreženog, kontrolabilnog svijeta.
Dva kratka primjera ilustriraju da održivost zapravo nije prioritet u praksi:
1. Gana: Pod sloganom "odriva poljoprivreda", Svjetska banka ulaže 200 miliona američkih dolara u Ganu za
klimatsku otpornost plantaža kakaa i drugih usjeva.
Ne ulaže se u sustave za navodnjavanje ili slično, već u digitalne tehnologije.
2. Gvineja: U okviru cilja održivosti klimatske zaštite, Evropska investiciona banka (EIB) pomaže mobilnom operateru Orange da
proširi pokrivenost mreže u Gvineji – naravno, uz solarne module.
Ona ne objašnjava kakve veze proširenje mreže mobilnih telefona ima sa zaštitom klime.
Usput, mobilne komunikacije su jedan od strateški najvažnijih temelja Novog svjetskog poretka.
Samo putem ove tehnologije može se ostvariti beskontaktno totalno nadgledanje.
Postoje brojni primjeri ovoga.
Održivost i zaštita klime čine se opravdavati brzo širenje globalne digitalne mreže. Ali u koju svrhu?
7. Velika transformacija
Klaus Schwab, osnivač Svjetskog ekonomskog foruma i dugogodišnji član upravnog odbora Bilderberg grupe, otkriva to u
svojoj knjizi iz 2016. godine "Četvrta industrijska revolucija".
Njegova osnovna poruka je da konvergencija tehnologija iz fizičkog, digitalnog i
biološkog svijeta stvara potpuno nove mogućnosti.
Schwab otvoreno ispovijeda svoje vjerovanje u transhumanizam i opisuje fuziju ljudskih tijela
s digitalnom sferom kao "evolucijski napredak."
A G7? Referenca upravo na ovaj uzvišeni cilj transhumanizma – ili, drugim riječima, potpunu
kontrolu čovječanstva – otkriva se na kovanici.
Ovo je skovan povodom sedmog predsjedavanja Italije skupinom G7.
Srebrni novčić prikazuje ljudsku glavu ispod krune umjetne inteligencije.
Na naušnici je dizajn pentagrama.
Od francuskog okultista Elipasa Levija sredinom 19. stoljeća, pentagram se povezuje s okultizmom i satanizmom.
Natpis na kovanici glasi: "Prema budućnosti".
Zaključak: G7 se pokazuje kao neka vrsta fabrike politika u rukama globalnih bankara i njihovih globalnih stratega.
Sam David Rockefeller navodi da je cilj svjetska vlada pod vlašću intelektualne elite i svjetskih bankara.
G7 postavlja kurs putem bankarskih fondova za finansiranje, programa i zakona.
G7 je infiltrirani centar za unošenje agende ove neizabrane elite u parlamente i svakodnevnu politiku država.
Dragi gledaoci, očigledno je da elita mora raditi iza kulisa i koristiti obmanu kako bi ostala na vlasti.
Očigledno, ova sjena vlada se ničega ne boji više nego otkrivanja.
Histerično proglašeni zakoni za "borbu protiv dezinformacija" su dokaz toga.
Stoga, molimo vas da pomognete u informisanju svojih sugrađana i političara koji iskreno nastoje.
Baš kao što sjene nestaju na svjetlu, tako i sjenovita vlada nestaje kad svjetlo padne na nju.