Europski izbori su povijest, drugi izbori su u tijeku.
Zamislite da na vašem glasačkom listiću stoji stranka pod nazivom "Digitalno-industrijski financijski kompleks superbogatih".
Izborni manifest navodi: "Isključivo koncentriranje moći u rukama tehnoloških divova":
Odlično. "Teško uništavanje okoliša od strane mega-korporacija": Ma, svejedno.
"Ukinuće demokracije": Zaboravimo na to!
"Prokleti ratovi": Oni su dio toga.
Broj 1 na popisu: Rockefeller ili jedan od njegovih prijatelja.
Biste li tamo stavili svoj križ? Vjerojatno ne.
Sljedeći program otkriva zašto ćete i dalje dobiti upravo to, bez obzira na to što odaberete.
Vrijedi baciti pogled na odlučujuću ulogu koju igra Grupa sedam – ili skraćeno G7.
Zemlje G7 su Sjedinjene Američke Države, Kanada, Ujedinjeno Kraljevstvo, Francuska, Njemačka, Italija i Japan.
G7 je bolje poznat po površnim izvještajima glavnih medija o samitu G7, koji se održao u Italiji od 13. do 15. lipnja.
Smiješni šefovi država iz najvažnijih zemalja na intimnom okupljanju.
Međutim, G7 je daleko od onoga što se čini na prvi pogled.
Jer upravo G7 osigurava da vam se posluži neizrečeni izborni program 'Rockefellerovaca ovog svijeta'.
Ovo se događa čak i ako, na primjer, glasate za "ljubazne stranke" koje prije izbora obećavaju upravo suprotno.
Zašto je to tako?
David Rockefeller sam odgovara na pitanje:
"Neki čak vjeruju da smo dio tajne kabale koja radi protiv najboljih interesa Sjedinjenih Država.
Oni optužuju moju obitelj i mene da smo "internacionalisti" i da se udružujemo s drugima diljem svijeta kako
bismo izgradili jedinstveniju globalnu političku i ekonomsku strukturu – jedan svijet, ako hoćete.
Ako je to optužba, priznajem krivnju i ponosan sam na to.
Izlaže li se David Rockefeller ovdje kao "teoretičar zavjere"?
Ne, nego kao teoretičar zavjere.
Saznajte kakve veze Rockefeller ima s G7 u ovom dokumentarcu.
O čemu se raspravlja iza zatvorenih vrata?
Koji su stvarni ciljevi G7?
Prepoznajte pravu igru koju igra G7.
Da bismo to učinili, prvo pogledajmo korijene G7.
1. Korijeni G7
Službena verzija o podrijetlu G7 glasi kako slijedi:
Godine 1975. francuski predsjednik Valéry Giscard d'Estaing i njemački kancelar Helmut
Schmidt sazvali su prvi Svjetski gospodarski summit.
Čelnici vlada Francuske, Njemačke, Italije, Japana, Ujedinjenog Kraljevstva i Sjedinjenih Američkih Država – Skupina
šestorice – sastali su se u dvorcu Rambouillet u Francuskoj.
Međutim, tome je prethodio početni sastanak pet ministara financija i tadašnjeg američkog ministra financija
Georgea Shultza 1971. godine u knjižnici Bijele kuće.
Uslijedili su redoviti sastanci iza zatvorenih vrata.
Grupa, koja je od 1973. nadalje bila poznata kao Grupa biblioteka ili G5, sastojala se od
ministara financija i predstavnika središnjih banaka.
Prisutnost središnjih banaka zasigurno nije bila slučajnost.
Otprilike u isto vrijeme kao i prvi sastanci G7, ukinut je zlatni standard.
Od tada su središnje banke mogle gotovo po volji tiskati novac.
Posuđujući novac stvoren iz ničega, američke središnje banke stekle su znatan utjecaj na globalno gospodarstvo.
Počela je gotovo nekontrolirana spirala duga zemalja prema američkim bankama.
Stvarno bogatstvo je preraspodijeljeno u ruke nekoliko privilegiranih velikih banaka.
To im je omogućilo da masovno prošire svoj utjecaj u zemljama.
2. Mreža iza G7
Povratak službenim ocima osnivačima G7, Helmutu Schmidt i Valéryju Giscardu d'Estaingu.
Američki ministar financija i bankar George Shultz uključio ih je u malu, elitnu mrežu početkom 1970-ih.
Na primjer, uoči prvog summita G7 1975. godine, 5. srpnja 1974. održan je sastanak
između Giscarda d'Estainga i Henryja Kissingera.
Također je dokumentiran sastanak između Helmuta Schmidta i Davida Rockefellera 12. lipnja 1974.
Za što se Kissinger i Rockefeller zalažu?
Henry Kissinger bio je izuzetno utjecajan globalni strateg koji je desetljećima imao odlučujući utjecaj na svjetsku politiku.
Bio je savjetnik gotovo svih američkih predsjednika, uključujući Richarda Nixona, Geralda Forda, Jimmyja Cartera, Ronalda Reagana,
Georgea Busha, Baracka Obamu, Donalda Trumpa i Joea Bidena.
David Rockefeller i Henry Kissinger zajednički su osnovali brojne utjecajne izvanparlamentarne forume, kao što su
Svjetsko ekonomsko forum, Bilderberg grupa, Trilateralna komisija, Minenska sigurnosna konferencija i drugi.
Vuku konce između globalnog financijskog hobotnice i politike.
www.kla.tv/26113 O smrti Henryja Kissingera: globalni strateg ili ratni zločinac? www.kla.tv/27824 WEF, www.kla.tv/28141
Konferencija o sigurnosti u Münchenu] Njegove brojne zaklade, poput WEF-a, Bilderberg grupe i G7, sve služe jednoj
jedinoj svrsi, koju je David Rockefeller formulirao 1991. godine na Bilderberg konferenciji u Baden-Badenu:
Svijet je na složenom i pripremljenom putu prema svjetskoj vladi.
Nadnacionalna suverenost intelektualne elite i svjetskih bankara zasigurno je poželjnija od nacionalne
suverenosti koja se prakticirala u prošlim stoljećima.
Važno je spomenuti masonsku pozadinu Kissingera i Rockefellera.
Godine 1968., zajedno sa Zbigniewom Brzezinskim, osnovali su masonsku ložu nazvanu "Tri oka".
Tajanstvena, visokorazinska slobodna masonerija poznata je po tome što dugo radi na uspostavi jedinstvene svjetske vlade.
3. Transformacija Europe
Rockefellerov izjavljeni cilj potkopavanja nacionalnog suvereniteta država u korist "nadnacionalnog
suvereniteta samoproglašene intelektualne elite i svjetskih bankara" unaprijedili su Schmidt i Giscard d'Estaing.
Helmut Schmidt (1918. – 2015.) Tijekom cijelog života, Helmut Schmidt održavao je bliske veze s
ključnim osobama Georgeom Shultzem i Henryjem Kissingerom.
Schmidt se prisjeća:
S obzirom na to da jednom godišnje idem u Kaliforniju, na Sveučilište Stanford, posjetiti svog prijatelja Georgea Schultza.
I moram ovdje spomenuti da je to zapravo prijateljstvo između četvero ljudi.
"Shultz i Kissinger i Lee i ja."
Čisto privatna stvar? Ne, jer je Helmut Schmidt bio njemački kancelar.
Prvi put je pozvan na Bilderbergovu konferenciju 1973. godine, neposredno prije osnutka G7.
Daljnje posjete uslijedile su 1980., 1983. i 1986. godine.
Schmidt je ostao član vrlo utjecajne Trilateralne komisije, koju su osnovali Rockefeller i Kissinger.
Ova komisija predstavlja proširenje Bilderberg grupe na istočnu Aziju.
Značajan zbog svojih veza s ovim povlačiteljima uzdi:
Schmidt je 2007. godine primio prvu nagradu Henry Kissinger.
Dana 26. siječnja 2015. bivši njemački kancelar Helmut Schmidt primio je Nagradu Gustava Stresemanna, koju je poklonila Velika
loža drevnih slobodnih i prihvaćenih masona Njemačke, u Hamburgu.
Veliki majstor Stephan Roth-Kleyer zahvalio je Schmidtu na njegovom "posebnom životnom postignuću".
Od čega se to sastojalo?
Schmidt je vjerno slijedio Kissingerove stope.
I Schmidt i Giscard d'Estaing postavili su smjer za novi Europski monetarni sustav:
Europska valutna jedinica (ECU) 1. siječnja 1979., koja je kasnije dovela do Europske gospodarske i monetarne unije i eura.
Gledano objektivno, EU je preteča potencijalne svjetske vlade jer je stvorena kao međunarodna središnja vlast.
Valéry Giscard d'Estaing (1926.–2020.) Valéry Giscard d'Estaing postao je predsjednik
Francuske odmah nakon prvog sastanka G7 1974. godine.
Također je tijekom cijelog života ostao usko povezan s Kissingerom i Rockefellerom.
Giscard d'Estaing je od samog početka imao bliske veze s dinastijom Rockefeller.
Sedamdesetih godina bio je čest gost u Pocanticu, prostranoj posjedu obitelji Rockefeller u dolini Hudson.
Sljedeći dokumenti bilježe nekoliko susreta s članovima dinastije Rockefeller:
- Sastanak između Nelsona Rockfellera i Giscarda d'Estainga 23. ožujka 1976. u Elysejskoj palači
- Giscard d'Estaing, Henry Kissinger i David Rockefeller 18. siječnja 1989. u Moskvi
- Henry Kissinger i Giscard d'Estaing na otvaranju 50. Minhenške sigurnosne konferencije 2014.
Giscard d'Estaing također je bio vrlo posvećen razvoju EU.
Tako je dao značajan doprinos izradi Ugovora iz Lisabona, koji je ratificiran 2007. godine.
Ovim je ugovorom uspostavljena trenutno važeća pravila Europske unije, čime se postupno
zamjenjuje suverenitet nacionalnih država.
Privremeni zaključak: Postaje očito da iza dobro poznatih osnivača G7 stoji malo poznata mreža.
Mreža je daleko složenija nego što je prikazana u ovom dokumentarcu.
Zanimljive pozadinske informacije o Kla.TV možete pronaći pod hashtagom #Krake.
Jedno je jasno: ovi svjetski moćnici otvoreno govore o svojim planovima za svjetsku vladu.
4. G7 kao upravljačka skupina za Novi svjetski poredak
Planovi za uspostavljanje svjetske vlade su ponavljajuća tema u radu skupine G7.
Već 2009. godine, na samitu u Rimu, "globalno upravljanje" je promovirano kao prioritetni cilj.
Surađivanje s MMF-om, Svjetskom bankom, STO-om i Ujedinjenim narodima treba proširiti.
Samit bi stoga ubuduće djelovao kao "strateški model za podršku svjetskoj upravi".
Savjetnik njemačkog kancelara Jörg Kukies zauzima sličan ton uoči samita G7 2022.:
Prvo pitanje koje nam je od centralne važnosti je klimatska promjena.
Kako možemo osigurati da se standardi koje nastojimo postići zaista provedu diljem
svijeta uspostavljanjem globalnog klimatskog kluba?
Druga tema je zdravlje.
Kako možemo postići veće stope cijepljenja osiguravanjem cjepiva svim zemljama diljem svijeta?
U članku o ulozi G7, bivši član CFR-a Stewart M. Patrick komentira kako slijedi:
To je vrsta upravljivog koordinacijskog odbora za Zapad.
Oni su mjesto okupljanja, utjelovljenje zajedničkih vrijednosti i sličan pristup svjetskom poretku temeljen na pravilima.
5. G7: Globalni lideri Kako funkcionira G7?
Predsjedanje odborom G7 obnaša jedna zemlja u razdoblju od jedne godine.
Službeno, sudionici G7 predstavljaju svoje zemlje – to jest, svoje stanovništvo.
Ali kako to izgleda u praksi? Kome oni zapravo služe?
U tu svrhu ćemo pogledati "političko odgojivanje" najistaknutijih sudionika.
Vođe G7 su navedeni po državama, stanje u svibnju 2024.:
Francuska
Emmanuel Macron, predsjednik Francuske, član je Bilderberg grupe i sudjelovao je na Bilderberg konferenciji 2014. godine.
Njemačka Olaf Scholz, njemački kancelar, član je Bilderberg grupe i sudjelovao je na Bilderberg konferenciji 2010. godine.
Jörg Kukies, glavni pregovarač Njemačke na samitu G7, smatra se jednim od najvažnijih savjetnika kancelara Olafa Scholza.
On je državni tajnik u Saveznoj kanselariji.
Kukies je dio Bilderberg grupe i po prvi put je sudjelovao na Bilderberg konferenciji 2022. godine u Washingtonu, D.C.
Italija Giorgia Meloni, talijanska premijerka, pridružila se Aspen institutu, transatlantskom think
tanku sa sjedištem u Washingtonu, DC, u veljači 2021.
Ovaj institut je sufinanciran od strane obitelji Rockefeller.
Ujedinjeno Kraljevstvo Rishi Sunak je premijer Ujedinjenog Kraljevstva od 2022.
Charles III., kralj Ujedinjenog Kraljevstva, imenovao je Sunaka premijerom 25. listopada 2022.
Charles je dio Bilderberg grupe od 1986. godine.
Kanada Justin Trudeau – premijer Kanade.
Bio je sudionik programa Mladih globalnih lidera Klausa Schwaba, programa Svjetskog ekonomskog foruma za buduće lidere.
Klaus Schwab je bio dugogodišnji član upravnog odbora Bilderberg grupe.
Trudeauov stranački kolega i ministar François-Philippe Champagne sudjelovao je na Bilderberg konferenciji 2018. i 2019. godine.
Potpredsjednica kanadske vlade, Chrystia Freeland, sudionica je bila na Bilderberg konferenciji 2022. i 2023.
SAD Joe Biden predsjednik je Sjedinjenih Američkih Država od 2021.
On je visokopozicionirani slobodni zidar i ima bliske veze s vrlo moćnim globalnim think tankom, Vijećem za vanjske odnose (CFR).
Najmanje sedamnaest članova Bidenova kabineta i njegovog vodstva, što je više od polovice, članovi
su CFR-a ili imaju bliske obiteljske veze s CFR-om.
EU Kao nadnacionalna organizacija, Europska unija je od 1981. godine članica G7 i od
tada sudjeluje na sastancima na visokoj razini.
Na samitu G7 2024. godine EU su predstavljali Ursula von der Leyen i Charles Michel.
Ursula von der Leyen predsjednica je Europske komisije od 2019. godine.
Također je dio Bilderberg grupe i sudjelovala je na Bilderberg konferenciji 2015., 2016., 2018. i 2019. godine.
Charles Michel je predsjednik Vijeća Europske unije od 2019. godine.
On je također član Bilderberg grupe i sudjelovao je na Bilderberg konferenciji 2015., 2016. i 2018. godine.
Japan Fumio Kishida i Shunichi Suzuki trenutno predstavljaju Japan.
Nije slučajnost da je Japan predstavnik G7.
Japan je sudjelovao na sastancima G5 u Bijeloj kući od rujna 1973. nadalje.
Zanimljivo je primijetiti da su Trilateralnu komisiju osnovali David Rockefeller i Henry Kissinger iste godine.
Cilj ovoga je povezati ključne osobe iz Japana, SAD-a i Europe s sjenovitom vladom.
Japan je poznat po svojim brzim tehnološkim inovacijama.
Sofisticirana tehnologija je osnova za uspostavu globalnog nadzora, umjetne
inteligencije i jedinstvene svjetske tehnokracije.
Vrijedi napomenuti: Svi vodeći političari u G7 potječu iz izvanparlamentarnih središta moći Rockefellera i Kissingera.
Na ljude to utječe u tome što oni moraju platiti račun za ove raskošne sastanke.
Primjer: Trošak domaćinstva summita G7 2022. u dvorcu Elmau u Njemačkoj unaprijed je procijenjen na oko 180 milijuna eura.
Oko 18.000 pripadnika osiguranja raspoređeno je oko samita, a prostor je uglavnom bio ograđen.
Financier: Porezni obveznik.
6. G7: Fabrika politika
Tko god misli da je G7 jednokratni događaj svake godine, u velikoj je zabludi. G7 se uvijek događa!
Samo od 8. veljače ove godine održano je 27 službenih sastanaka G7 u različitim sastavima uoči samita u lipnju!
Evo malog izbora: – 30. travnja:
Ministarski sastanak o klimi, energiji i okolišu završen je usvajanjem zajedničke izjave.
– 6. svibnja: sastanak ministara pravosuđa G7
– 24. svibnja: sastanak G7 financijskih ministara i guvernera središnjih banaka i tako dalje i tako dalje...
Svi G7 odbori funkcioniraju kao zupčanici u velikoj političkoj mašineriji.
Kroz programe podrške i fondove pomoći, na primjer od Svjetske banke ili Europske investicijske
banke, zemlje dolaze pod kontrolu visoke financije.
Pozajmljivanje novca, namjenska razvojna pomoć i programi služe kao putokazi prema
jedinstvenom cilju digitalnog financijskog kompleksa:
Uspostava Novog svjetskog poretka.
Njihovi politički protežirani – poput čelnika G7 – provode strategije u propisima i zakonima.
Tako međunarodni moćnici vladaju svijetom.
Ono što ih sve povezuje su isti lutkari iza Bilderberg grupe, Svjetskog ekonomskog foruma, Europske unije, G7,
Svjetske banke, Ujedinjenih naroda i mnogih drugih organizacija.
Dana 13. lipnja 2019. Klaus Schwab, dugogodišnji voditelj WEF-a, i António Guterres, glavni tajnik UN-a, potpisali
su sporazum o partnerstvu između svoje dvije organizacije.
Svrha: Ubrzavanje 17 ciljeva održivog razvoja.
Službeni engleski naslov je "Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development", ili skraćeno "Agenda 2030".
Iza cvjetnih riječi agende održivosti krije se stvaranje digitalno umreženog, kontrolabilnog svijeta.
Dva kratka primjera ilustriraju da održivost zapravo nije prioritet u praksi:
1. Gana: Pod sloganom "odriva poljoprivreda", Svjetska banka ulaže 200 milijuna američkih dolara u Ganu
za klimatsku otpornost plantaža kakaa i drugih usjeva.
Ne ulaže se u sustave za navodnjavanje ili slično, nego u digitalne tehnologije.
2. Gvineja: U okviru cilja održivosti klimatske zaštite Europska investicijska banka (EIB) pomaže pružatelju
usluga mobilne telefonije Orangeu proširiti pokrivenost mreže u Gvineji – naravno, uz solarne module.
Ona ne objašnjava kakve veze proširenje mreže mobilnih telefona ima s zaštitom klime.
Usput, mobilne komunikacije su jedan od najstrateški važnijih temelja Novog svjetskog poretka.
Samo pomoću ove tehnologije može se ostvariti beskontaktno potpuno nadgledanje.
Postoji mnogo primjera ovoga.
Održivost i zaštita klime čine se opravdanjem za brzo širenje globalne digitalne mreže. Ali u koju svrhu?
7. Velika transformacija
Klaus Schwab, osnivač Svjetskog ekonomskog foruma i dugogodišnji član upravnog odbora Bilderberg grupe, otkriva to u
svojoj knjizi iz 2016. godine "Četvrta industrijska revolucija".
Njegova temeljna poruka jest da konvergencija tehnologija iz fizičkog, digitalnog i
biološkog svijeta stvara potpuno nove mogućnosti.
Schwab otvoreno ispovijeda svoje vjerovanje u transhumanizam i opisuje fuziju ljudskih tijela
s digitalnom sferom kao "evolucijski napredak."
A G7? Referenca upravo na ovaj uzvišeni cilj transhumanizma – ili, drugim riječima, potpunu
kontrolu nad ljudskim bićima – otkriva se na kovanici.
Ovo je skovan povodom sedmog predsjedanja Italije skupinom G7.
Srebrni novčić prikazuje ljudsku glavu ispod krune umjetne inteligencije.
Na naušnici je motiv pentagrama.
Od francuskog okultista Eliphas Levija sredinom 19. stoljeća, pentagram se povezuje s okultizmom i satanizmom.
Natpis na kovanici glasi: "Prema budućnosti".
Zaključak: G7 se pokazuje kao neka vrsta tvornice politika u rukama globalnih banaka i njihovih globalnih stratega.
Sam David Rockefeller navodi da je cilj svjetska vlada pod vlašću intelektualne elite i svjetskih banaka.
G7 postavlja smjer putem bankarskih fondova za financiranje, programa i zakona.
G7 je infiltrirano središte za unošenje dnevnog reda ove neizabrane elite u parlamente i svakodnevnu politiku država.
Dragi gledatelji, očito je da elita mora raditi iza kulisa i koristiti obmanu kako bi ostala na vlasti.
Očito je da se ova sjena vlada ne boji ničega više od razotkrivanja.
Histerično proglašeni zakoni za "borbu protiv dezinformacija" su dokaz toga.
Stoga, molimo vas da pomognete informirati svoje sugrađane i političare koji iskreno nastoje.
Kao što sjene nestaju na svjetlu, tako i sjenovita vlada nestaje kad svjetlo padne na nju.