Az európai választások már a múlté, más választások folyamatban vannak.
Képzelje el, ha a szavazólapján egy olyan párt szerepelne, amelynek neve "a
szupergazdagok digitális ipari-pénzügyi komplexuma".
A választási programban ez áll: "A hatalom kizárólagos koncentrációja a technológiai óriások kezében":
Szuper. "A megavállalatok durva környezetpusztítása": Mindegy.
"A demokrácia megszüntetése": szivacsot rá!
"Véres háborúk": részei ennek.
A lista 1. helyezettje: Egy Rockefeller vagy valamelyik társa.
Oda tennéd a kereszted? Valószínűleg nem.
Az alábbi programból kiderül, hogy miért kapja még mindig pontosan ezt, szinte mindegy, hogy mit választ.
Érdemes megnézni, hogy a 7-es csoport - röviden G7 - milyen fontos szerepet játszik.
A G7-országok az USA, Kanada, az Egyesült Királyság, Franciaország, Németország, Olaszország és Japán.
A G7 ismertebb a június 13-15. között Olaszországban megrendezett G7-csúcstalálkozóról szóló felszínes mainstream beszámolókból.
A legfontosabb országok mosolygó államfői jó társaságban.
A G7 azonban messze nem az, aminek első pillantásra tűnik.
Mert éppen a G7 biztosítja, hogy önöknek kiszolgálják "e világ Rockefellerjeinek" ki nem mondott választási programját.
Ez még akkor is így van, ha például olyan "kedves pártokra" szavaznak, amelyek a
választások előtt pontosan az ellenkezőjét ígérik.
Miért van ez így?
David Rockefeller maga válaszol a kérdésre:
"Egyesek még azt is hiszik, hogy egy titkos összeesküvés részei vagyunk, amely az Egyesült Államok érdekei ellen dolgozik.
Azzal vádolnak engem és a családomat, hogy "internacionalisták" vagyunk, és hogy összeesküvést szőünk másokkal
világszerte egy egységesebb globális politikai és gazdasági struktúra - 1ne world (Egy Világ), ha úgy tetszik.
Ha ez a vád, akkor bűnösnek vallom magam, és büszke vagyok rá."
David Rockefeller itt "összeesküvés-elméletinek" tartja magát?
Nem, inkább összeesküvés-elméleti szakértőként.
Ebben a dokumentumfilmben megtudhatja, mi köze van Rockefellernek a G7-hez.
Mit beszélnek meg zárt ajtók mögött?
Mik a G7 valódi céljai?
Ismerjük fel a G7 valódi játékát.
Nézzük először a G7 gyökereit.
1. A G7 gyökerei
A G7 eredetének hivatalos verziója a következő:
1975-ben Valéry Giscard d'Estaing francia elnök és Helmut Schmidt német kancellár
összehívta az első világgazdasági csúcstalálkozót.
Franciaország, Németország, Olaszország, Japán, az Egyesült Királyság és az Egyesült Államok kormányfői - a Hatok
Csoportja - a franciaországi Rambouillet kastélyban találkoztak.
Ezt azonban megelőzte az öt pénzügyminiszter és az akkori amerikai pénzügyminiszter, George Shultz
1971-ben a Fehér Ház könyvtárában tartott első találkozója.
Ezt követően rendszeres zárt ajtók mögött tartott ülések következtek.
A csoport, amelyet 1973-tól "Könyvtárcsoportnak" vagy G5-nek neveztek,
pénzügyminiszterekből és a központi bankok képviselőiből állt.
A központi bankok jelenléte bizonyára nem volt véletlen.
Az aranystandardot nagyjából az első G7-találkozókkal egy időben oldották fel.
Ettől kezdve a központi bankok gyakorlatilag kedvükre nyomtathattak pénzt.
Az amerikai központi bankok a semmiből teremtett pénz kölcsönzésével jelentős befolyást gyakoroltak a világgazdaságra.
Megkezdődött az amerikai bankok felé irányuló nemzeti adósságspirál szinte ellenőrizetlen növekedése.
A valódi vagyon néhány kiváltságos nagybank kezébe került.
Ez lehetővé tette számukra, hogy masszívan kiterjesszék befolyásukat az országok felett.
2. a G7 mögött álló hálózat
Vissza a G7 hivatalos alapító atyáihoz, Helmut Schmidthez és Valéry Giscard d'Estaing-hoz.
Az 1970-es évek elején az amerikai pénzügyminiszter és bankár George Shultz integrálta őket egy kis elit hálózatba.
Az 1975-ös első G7-csúcstalálkozót megelőzően például 1974. július 5-én Giscard d'Estaing és Henry Kissinger találkozott.
Helmut Schmidt és David Rockefeller 1974. június 12-i találkozója dokumentálva van.
Mit képvisel Kissinger és Rockefeller?
Henry Kissinger rendkívül befolyásos globális stratéga volt, és évtizedeken át meghatározó befolyással volt a világpolitikára.
Szinte az összes amerikai elnök tanácsadója volt, köztük Richard Nixon, Gerald Ford, Jimmy Carter, Ronald
Reagan, George Bush, Barak Obama, Donald Trump és Joe Biden.
David Rockefeller és Henry Kissinger közösen alapítottak számos befolyásos parlamenten kívüli fórumot, mint
például a WEF, a Bilderberg-csoport, a Trilaterális Bizottság, a Müncheni Biztonsági Konferencia és mások.
Ők mozgatják a szálakat a globális pénzügyi polip és a politika között.
Számos alapítványuk, mint például a WEF, a Bilderberg Csoport vagy a G7, mind egy célt szolgálnak, amelyet
David Rockefeller 1991-ben a Baden-Badenben tartott Bilderberg-konferencián fogalmazott meg:
"A világ egy összetett és előkészített úton halad a világkormány felé.
Az értelmiségi elit és a világbankárok nemzetek feletti szuverenitása minden bizonnyal jobb,
mint az elmúlt évszázadok nemzeti szuverenitása."
Fontos megemlíteni Kissinger és Rockefeller szabadkőműves hátterét.
Zbigniew Brzezińskivel együtt 1968-ban megalapították az eredeti "Három Szem" nevű szabadkőműves páholyt.
A titokban működő legmagasabb fokú szabadkőművesség arról ismert, hogy hosszú időn keresztül építi az Egy Világkormányt.
3. Európa átalakulása
Rockefeller kinyilvánított célját, hogy az államok nemzeti szuverenitását felülírja egy "önjelölt szellemi elit
és a világbankárok nemzetek feletti szuverenitása" javára, Schmidt és Giscard d'Estaing hajtotta előre.
Helmut Schmidt (1918 - 2015) Helmut Schmidt egész életében szoros kapcsolatban állt
George Shultz és Henry Kissinger kulcsfiguráival.
Schmidt emlékszik:
"Azzal a szokásommal, hogy évente egyszer Kaliforniába, a Stanford Egyetemre megyek, hogy meglátogassam George Schultz barátomat.
És itt meg kell említenem, hogy ez valójában egy négy ember közötti barátság.
Shultz, Kissinger, Lee és én."
Egy tisztán magánügy? Nem, mert Helmut Schmidt Németország kancellárja volt.
Először 1973-ban hívták meg egy Bilderberg-konferenciára, közvetlenül a G7 megalakulása előtt.
További látogatások következtek 1980-ban, 1983-ban és 1986-ban.
Schmidt továbbra is tagja maradt a Rockefeller és Kissinger által létrehozott, nagy befolyású Trilaterális Bizottságnak.
Ez a bizottság a Bilderberg-csoport kiterjesztését jelenti Kelet-Ázsiára.
Azért jelentős, mert kapcsolatban áll ezekkel a dróthúzókkal:
Schmidt 2007-ben kapta meg az első Henry Kissinger-díjat.
2015. január 26-án Helmut Schmidt volt német kancellár Hamburgban átvette a "Németországi Régi Szabad és Elfogadott Szabadkőművesek
Nagypáholya" által adományozott Gustav Stresemann-díjat.
Stephan Roth-Kleyer nagymester megköszönte Schmidt "különleges életművét".
Miből állt ez?
Schmidt hűségesen Kissinger nyomdokaiba lépett.
Schmidt és Giscard d'Estaing egyaránt kijelölte az új európai monetáris rendszer irányát Európában:
Az Európai Valutaegység (ECU) 1979. január 1-jén, amelyből később létrejött az Európai Gazdasági és Monetáris Unió és az euró.
Józanul szemlélve az EU egy potenciális világkormány előfutára, mivel a nemzetközi centralizált hatalom megteremtése.
Valéry Giscard d'Estaing (1926 -2020) Valéry Giscard d'Estaing közvetlenül a G7-ek 1974-es
első találkozója után lett Franciaország elnöke.
Kissingerrel és Rockefellerrel is szoros kapcsolatban maradt egész életében.
Giscard d'Estaing már korán szoros kapcsolatot ápolt a Rockefeller-dinasztiával.
Az 1970-es években többször vendégeskedett Pocanticóban, a Rockefeller család hatalmas birtokán a Hudson-völgyben.
A Rockefeller-dinasztia családtagjaival folytatott találkozók némelyikét az alábbiakban dokumentáljuk:
- Nelson Rockefeller és Giscard d'Estaing találkozója 1976. március 23-án az Elysée-palotában.
- Giscard d'Estaing, Henry Kissinger és David Rockefeller 1989. január 18-án Moszkvában
- Henry Kissinger és Giscard d'Estaing az 50. Müncheni Biztonsági Konferencia megnyitóján 2014-ben.
Giscard d'Estaing szintén nagyon támogatta az EU kiépítését.
Jelentős mértékben hozzájárult a Lisszaboni Szerződés kidolgozásához, amelyet 2007-ben ratifikáltak.
Ez a szerződés hozta létre az Európai Unió jelenlegi szabályait, és ezzel fokozatosan felváltotta a nemzetállamok szuverenitását.
Közbevető következtetés: Egyértelmű, hogy a jól ismert G7-alapítók mögött egy kevéssé ismert hálózat áll.
A hálózat sokkal összetettebb, mint amit ez a dokumentumfilm mutat.
A Kla.TV-n a #Krake hashtag alatt érdekes háttérinformációkat találhatsz.
Egy dolog világos: ezek a globális lángelmék nyíltan beszélnek a világkormányra vonatkozó terveikről.
4. A G7 mint az Új Világrend irányítócsoportja
A világkormány létrehozásának terve visszatérő téma a G7-csoport munkájában.
A 2009-es római csúcstalálkozón a "globális kormányzás" már kiemelt célként szerepelt.
Az IMF-fel, a Világbankkal, a WTO-val és az ENSZ-szel való együttműködést ki kell terjeszteni.
A csúcstalálkozó így a jövőben "a világ kormányzását támogató stratégiai modellt fog gyakorolni".
A német kancellár tanácsadója, Jörg Kukies a 2022-es G7-csúcstalálkozó előtt ugyanezt az álláspontot képviseli:
"Az első, számunkra központi kérdés az éghajlat.
Hogyan tudunk létrehozni egy globális klímaklubot, hogy biztosítsuk, hogy az általunk
követett normákat valóban világszerte bevezetik?
A második téma az egészség.
Hogyan tudjuk biztosítani a magasabb oltási arányt azáltal, hogy a világ minden országában biztosítjuk a vakcinákat?"
A G7 szerepéről szóló cikkében Stewart M. Patrick, a CFR egykori tagja a következőképpen kommentálja ezt:
"Ez a Nyugat egyfajta irányítható irányítócsoportja.
Ezek a közös értékek és a világrend hasonló, szabályokon alapuló megközelítése a közös értékek megtestesítője."
5. G7: A globális vezetők Hogyan működik a G7?
A G7-bizottság elnöki tisztét egy-egy ország tölti be egyéves időtartamra.
Hivatalosan a G7 résztvevői képviselik országaikat - más szóval a népüket.
De hogyan néz ki ez a gyakorlatban? Kit szolgálnak valójában?
Nézzük meg a legismertebb résztvevők "politikai gyermekkorát".
A G7 vezetői országonként vannak felsorolva, 2024 májusától:
Franciaország
Emmanuel Macron, Franciaország elnöke tagja a Bilderberg-csoportnak, és részt
vett a 2014-es Bilderberg-konferencián.
Németország Olaf Scholz német kancellár tagja a Bilderberg-csoportnak, és részt
vett a 2010-es Bilderberg-konferencián.
Jörg Kukies, Németország főtárgyalója a G7-csúcson, Olaf Scholz kancellár egyik legfontosabb tanácsadójának számít.
Államtitkár a szövetségi kancellárián.
Kukies tagja a Bilderberg-csoportnak, és első alkalommal vett részt a 2022-es washingtoni Bilderberg-konferencián.
Olaszország Giorgia Meloni olasz miniszterelnök 2021 februárjában csatlakozott a washingtoni
székhelyű Aspen Intézethez, egy transzatlanti agytröszthöz.
Ezt az intézetet a Rockefeller család társfinanszírozza.
Egyesült Királyság Rishi Sunak 2022 óta az Egyesült Királyság miniszterelnöke.
III. Károly - az Egyesült Királyság királya - 2022. október 25-én kinevezte Sunakot miniszterelnökké.
Charles 1986 óta tagja a Bilderberg Csoportnak.
Kanada Justin Trudeau - Kanada miniszterelnöke.
Részt vett Klaus Schwab Young Global Leader programjában - a WEF leendő menedzsereknek szóló programjában.
Klaus Schwab sokáig tagja volt a Bilderberg-csoport vezető bizottságának.
Trudeau párttársa és minisztere, François-Philippe Champagne 2018-ban és 2019-ben is részt vett a Bilderberg-konferencián.
Chrystia Freeland, Kanada miniszterelnök-helyettese részt vett a 2022-es és 2023-as Bilderberg-konferencián.
USA Joe Biden 2021 óta az Egyesült Államok elnöke.
Ő egy magas rangú szabadkőműves, és nagyon közel áll a nagyhatalmú globális agytröszthöz, a "Council on Foreign Relations" .
A Biden-kabinet és vezetői csapatának nem kevesebb, mint tizenhét tagja, azaz több mint a fele a CFR tagja,
vagy szoros családi kapcsolatokkal rendelkezik a CFR-hez.
EU Az Európai Unió mint nemzetek feletti szervezet 1981 óta tagja a G7-eknek, és azóta
is magas rangú résztvevője a találkozóknak.
Ursula von der Leyen és Charles Michel képviselte az EU-t a 2024-es G7-csúcstalálkozón.
Ursula von der Leyen 2019 óta az Európai Bizottság elnöke.
Tagja a Bilderberg-csoportnak is, és 2015-ben, 2016-ban, 2018-ban és 2019-ben is részt vett a Bilderberg-konferencián.
Charles Michel 2019 óta az Európai Tanács elnöke.
Tagja a Bilderberg-csoportnak is, és 2015-ben, 2016-ban és 2018-ban részt vett a Bilderberg-konferencián.
Japán Fumio Kishida és Shunichi Suzuki képviseli jelenleg Japánt.
Nem véletlen, hogy Japán a G7 képviselője.
Japán 1973 szeptemberétől részt vett a Fehér Házban tartott G5 találkozókon.
Érdekes megjegyezni, hogy a Trilaterális Bizottságot pontosan ugyanabban az évben
alapította David Rockefeller és Henry Kissinger.
A cél az, hogy Japán, az USA és Európa kulcsfiguráit az árnyékkormányhoz kössék.
Japán a gyors technológiai innovációiról ismert.
A fejlett technológia az alapja a globális felügyelet, a mesterséges intelligencia
és az egyvilági technokrácia bevezetésének.
Figyelemre méltó, hogy a G7 csúcspolitikusai mind a Rockefeller és Kissinger parlamenten kívüli központjaiból származnak.
Az embereket arra kérik, hogy fizessék a fényűző találkozók számláját.
Egy példa: a 2022-es G7-csúcstalálkozó megszervezését a németországi Schloss Elmauban
előzetesen mintegy 180 millió euróra becsülték.
A csúcstalálkozó körül mintegy 18 000 biztonsági erőt vetettek be, és a helyszínt nagyrészt lezárták.
Finanszírozó: Az adófizető.
6. G7: A politikai gyár
Ha azt hiszed, hogy a G7 egy évente egyszeri esemény, akkor nagyon tévedsz. A G7 mindig van!
Csak idén február 8-a óta hivatalosan 27 G7-találkozót tartottak különböző konstellációkban a júniusi csúcstalálkozóig!
Íme egy kis válogatás: - Április 30:
Az éghajlat-, energia- és környezetvédelmi miniszteri találkozó közös nyilatkozat elfogadásával zárult.
- Május 6.: A G7-országok igazságügyi minisztereinek találkozója
- Május 24.: a G7-ek pénzügyminisztereinek és jegybankelnökeinek találkozója és így tovább és így tovább...
A G7-ek testületei olyanok, mint a fogaskerekek egy nagy politikai gyárban.
Az országok a fejlesztési programokon és a segélyalapokon keresztül kerülnek a nagyfinanszírozás ellenőrzése alá,
például a Világbank vagy az Európai Beruházási Bank által.
A pénzkölcsönzés, a célzott fejlesztési támogatások és programok a digitális-pénzügyi
komplexum egyetlen célja felé mutatnak irányt:
Az Új Világrend megteremtése.
Politikai tanítványaik - például a G7 vezetői - a stratégiákat rendeletekké és törvényekké alakítják át.
Így irányítják a világot a nemzetközi lángelmék.
A közös bennük, hogy ugyanazok az elmék állnak a Bilderberg-csoport, a WEF, az EU, a G7, a
Világbank, az ENSZ és sok más szervezet mögött.
2019. június 13-án Klaus Schwab, a WEF hosszú távú vezetője és António Guterres ENSZ-főtitkár
aláírta a két szervezet közötti partnerséget.
Cél: a 17 fenntartható fejlődési cél megvalósításának felgyorsítása.
A hivatalos német cím: "Világunk átalakítása: A 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható
fejlődési menetrend", vagy röviden "Agenda 2030".
A fenntarthatósági menetrend virágos szavai mögött a gyakorlatban egy digitálisan hálózatba kapcsolt, ellenőrizhető világ épül.
Két rövid példa mutatja, hogy a gyakorlatban nem a fenntarthatóság a lényeg:
1. Ghána: A Világbank a "fenntartható mezőgazdaság" címszó alatt 200 millió dollárt fektet be Ghánában a kakaó- és más ültetvények
éghajlatváltozással szembeni ellenálló képességének javítására.
A beruházások nem az öntözőrendszerekbe vagy hasonlókba, hanem a digitális technológiákba folynak.
2. Guinea: Az Európai Beruházási Bank (EIB) az éghajlatvédelem fenntarthatósági céljának keretében segíti az Orange
mobiltelefon-szolgáltatót a hálózat lefedettségének bővítésében Guineában - természetesen napelemekkel.
Nem magyarázza meg, hogy mi köze van a mobiltelefonok elterjedésének az éghajlatvédelemhez.
A mobiltelefonálás egyébként az Új Világrend egyik stratégiailag legfontosabb alapja.
Csak ezzel a technológiával valósítható meg a készpénzmentes teljes felügyelet.
Erre számos példa van.
A fenntarthatóság és az éghajlatvédelem igazolásnak tűnik a globális digitális hálózat gyors bővítése mellett. De minek?
7 A nagy átalakulás
Klaus Schwab, a WEF alapítója és a Bilderberg-csoport vezetőségi bizottságának régi tagja, 2016-ban megjelent, "A
negyedik ipari forradalom" című könyvében tárja ezt fel.
Alapvető üzenete az, hogy a fizikai, a digitális és a biológiai világ technológiáinak
egyesülése teljesen új lehetőségeket teremt.
Schwab nyíltan elkötelezett a transzhumanizmus mellett, és az emberi test és a digitális szféra
összeolvadását "evolúciós fejlődésként" írja le.
És a G7? Egy érme elárulja a transzhumanizmusnak pontosan ezt a végső célját - vagy más szóval: az emberek teljes irányítását.
Ezt a kifejezést a G7-ek hetedik olasz elnöksége alkalmából alkották meg.
Az ezüstérme egy emberi fejet ábrázol a mesterséges intelligencia koronája alatt.
A fülbevaló egy pentagramma.
Eliphas Levi francia okkultista óta, a 19. század közepétől kezdve a pentagrammot az
okkultizmussal és a sátánizmussal hozták kapcsolatba.
Az érmén a következő felirat olvasható: "A jövő felé".
Következtetés: A G7 egyfajta politikai gyárként mutatkozik meg a világbankárok és globális stratégáik kezében.
David Rockefeller maga is egy világkormányt nevez meg célként, amely egy szellemi elit
és a világ bankárainak uralma alatt állna.
A G7-ek a bankárok finanszírozási tételein, programjain és törvényein keresztül szabták meg az irányt.
A G7 a beszivárgott irányítóközpont, amely e nem választott elit napirendjét az államok
parlamentjeibe és napi politikájába is beterjeszti.
Kedves nézők, nyilvánvalóan szükség van erre a titkos munkára és az elit megtévesztő manővereire, hogy hatalmon maradjon.
Úgy tűnik, ez az árnyékkormány semmitől sem fél jobban, mint a nyilvánosságra hozatalától.
A hisztérikusan meghirdetett, a "dezinformáció elleni küzdelemre" vonatkozó törvények ezt bizonyítják.
Ezért kérjük, segítsenek tájékoztatni embertársaikat és a becsületesen törekvő politikusokat.
Ahogy az árnyékok eltűnnek a fényben, úgy tűnik el az árnyékkormány is, ha fény esik rá.