Európske voľby sú minulosťou, ďalšie voľby sú v plnom prúde.
Predstavte si, že by na vašom volebnom lístku bola strana s názvom "digitálno-priemyselno-finančný komplex superbohatých".
Vo volebnom programe sa uvádza: "Jediná koncentrácia moci v rukách technologických gigantov":
Super. "Hrubé ničenie životného prostredia megakorporáciami": To je jedno.
"Zrušenie demokracie": huba nad ňou!
"Krvavé vojny": sú jej súčasťou.
Pozícia 1 na zozname: Rockefeller alebo jeho spoločník.
Položili by ste tam svoj kríž? Pravdepodobne nie.
Nasledujúci program vám prezradí, prečo sa vám to podarí takmer bez ohľadu na to, čo si vyberiete.
Stojí za to pozrieť sa na kľúčovú úlohu, ktorú zohráva Skupina 7 - skrátene G7.
Krajiny G7 sú USA, Kanada, Spojené kráľovstvo, Francúzsko, Nemecko, Taliansko a Japonsko.
G7 je známejšia z povrchných správ hlavného prúdu o samite G7, ktorý sa konal v Taliansku od 13. do 15. júna.
Usmievajúce sa hlavy štátov najdôležitejších krajín v dobrej spoločnosti.
G7 však zďaleka nie je tým, čím sa na prvý pohľad zdá.
Pretože práve G7 zabezpečuje, aby ste plnili nevyslovený volebný program "Rockefellerovcov tohto sveta".
A to aj vtedy, ak napríklad pred voľbami volíte "sympatické strany", ktoré sľubujú presný opak.
Prečo je to tak?
David Rockefeller odpovedá na otázku sám:
"Niektorí dokonca veria, že sme súčasťou tajného spolku, ktorý pracuje proti najlepším záujmom Spojených štátov.
Obviňujú moju rodinu a mňa z toho, že sme "internacionalisti" a konšpirujeme s ostatnými ľuďmi na celom svete s
cieľom vybudovať jednotnejšiu globálnu politickú a ekonomickú štruktúru - ak chcete, jeden svet (One World).
Ak je to obvinenie, priznávam svoju vinu a som na to hrdý."
Považuje sa tu David Rockefeller za "konšpiračného teoretika"?
Nie, skôr ako konšpirátor.
V tomto dokumente sa dozviete, čo má Rockefeller spoločné s G7.
O čom sa diskutuje za zatvorenými dverami?
Aké sú skutočné ciele skupiny G7?
Uvedomte si skutočnú hru, ktorú hrá skupina G7.
Pozrime sa najprv na korene skupiny G7.
1. korene G7
Oficiálna verzia pôvodu G7 je nasledovná:
V roku 1975 francúzsky prezident Valéry Giscard d'Estaing a nemecký kancelár Helmut
Schmidt zvolali prvý svetový hospodársky samit.
Na zámku Rambouillet vo Francúzsku sa stretli predsedovia vlád Francúzska, Nemecka, Talianska, Japonska,
Spojeného kráľovstva a USA - skupina šiestich krajín.
Tomu však predchádzalo prvé stretnutie piatich ministrov financií s vtedajším ministrom financií USA
Georgeom Shultzom v roku 1971 v knižnici Bieleho domu.
Nasledovali pravidelné zasadnutia za zatvorenými dverami.
Skupinu, ktorá sa od roku 1973 nazývala "Library Group" alebo G5, tvorili ministri financií a zástupcovia centrálnych bánk.
Prítomnosť centrálnych bánk určite nebola náhodná.
Zlatý štandard bol zrušený približne v rovnakom čase ako prvé zasadnutia G7.
Odvtedy mohli centrálne banky tlačiť peniaze prakticky podľa svojej ľubovôle.
Americké centrálne banky požičiavaním peňazí vytvorených zo vzduchu výrazne ovplyvňovali svetovú ekonomiku.
Začala sa takmer nekontrolovaná špirála zadlžovania štátu voči americkým bankám.
Reálne bohatstvo sa prerozdelilo do rúk niekoľkých privilegovaných veľkých bánk.
To im umožnilo masívne rozšíriť svoj vplyv na krajiny.
2. sieť za G7
Späť k oficiálnym zakladateľom G7 Helmutovi Schmidtovi a Valérymu Giscardovi d'Estaingovi.
Začiatkom 70. rokov ich americký minister financií a bankár George Shultz začlenil do malej elitnej siete.
Napríklad pred prvým samitom G7 v roku 1975 sa 5. júla 1974 uskutočnilo stretnutie medzi
Giscardom d'Estaingom a Henrym Kissingerom.
Stretnutie Helmuta Schmidta s Davidom Rockefellerom 12. júna 1974 je zdokumentované.
Čo znamenajú Kissinger a Rockefeller?
Henry Kissinger bol mimoriadne vplyvným globálnym stratégom a po desaťročia mal rozhodujúci vplyv na svetovú politiku.
Bol poradcom takmer všetkých prezidentov USA vrátane Richarda Nixona, Geralda Forda, Jimmyho Cartera, Ronalda Reagana,
Georgea Busha, Baraka Obamu, Donalda Trumpa a Joea Bidena.
David Rockefeller a Henry Kissinger spoločne založili mnohé vplyvné mimoparlamentné fóra, ako napríklad
WEF, Bilderberg Group, Trilaterálnu komisiu, Mníchovskú bezpečnostnú konferenciu a ďalšie.
Ťahajú za nitky medzi globálnou finančnou chobotnicou a politikou.
Ich početné nadácie ako WEF, Bilderberg Group alebo G7 slúžia jednému cieľu, ktorý sformuloval David Rockefeller
na konferencii Bilderberg v Baden-Badene v roku 1991:
"Svet je na zložitej a pripravenej ceste k svetovej vláde.
Nadnárodná suverenita intelektuálnej elity a svetových bankárov je určite lepšia ako národná suverenita posledných storočí."
Je dôležité spomenúť slobodomurárske pozadie Kissingera a Rockefellera.
Spolu so Zbigniewom Brzezińským založili v roku 1968 pôvodnú slobodomurársku lóžu s názvom "Tri oči".
Tajne pôsobiace najvyššie stupne slobodomurárstva sú známe dlhodobým budovaním jednej svetovej vlády.
3. transformácia Európy
Rockefellerov deklarovaný cieľ zrušiť národnú suverenitu štátov v prospech "nadnárodnej suverenity samozvanej intelektuálnej elity
a svetových bankárov" presadzovali Schmidt a Giscard d'Estaing.
Helmut Schmidt (1918 - 2015) Helmut Schmidt bol počas svojho života úzko spätý s kľúčovými
osobnosťami Georgeom Shultzom a Henrym Kissingerom.
Schmidt si spomína:
"Raz ročne som chodieval do Kalifornie na Stanfordskú univerzitu za svojím priateľom Georgeom Schultzom.
A musím spomenúť, že ide vlastne o priateľstvo medzi štyrmi ľuďmi.
Shultz, Kissinger, Lee a ja."
Čisto súkromná záležitosť? Nie, pretože Helmut Schmidt bol nemeckým kancelárom.
Prvýkrát bol pozvaný na konferenciu Bilderbergu v roku 1973, tesne pred založením skupiny G7.
Ďalšie návštevy nasledovali v rokoch 1980, 1983 a 1986.
Schmidt bol naďalej členom veľmi vplyvnej Trilaterálnej komisie, ktorú založili Rockefeller a Kissinger.
Táto komisia predstavuje rozšírenie skupiny Bilderberg do východnej Ázie.
Významné pre jeho spojenie s týmito ťahačmi drôtov:
Schmidt získal prvú cenu Henryho Kissingera v roku 2007.
Bývalý nemecký kancelár Helmut Schmidt prevzal 26. januára 2015 v Hamburgu Cenu Gustava Stresemanna, ktorú venovala
Veľká lóža "Starých slobodných a prijatých murárov Nemecka".
Veľmajster Stephan Roth-Kleyer poďakoval Schmidtovi za jeho "výnimočné celoživotné dielo".
Z čoho to pozostávalo?
Schmidt verne kráčal v Kissingerových stopách.
Schmidt aj Giscard d'Estaing určili smerovanie nového európskeho menového systému v Európe:
Európska menová jednotka (ECU) 1. januára 1979, z ktorej neskôr vznikla Európska hospodárska a menová únia a euro.
Z triezveho pohľadu je EÚ predchodcom potenciálnej svetovej vlády, pretože je to vytvorenie medzinárodnej centralizovanej moci.
Valéry Giscard d'Estaing (1926 -2020) Valéry Giscard d'Estaing sa stal prezidentom
Francúzska hneď po prvom stretnutí G7 v roku 1974.
Počas celého života udržiaval úzke kontakty s Kissingerom a Rockefellerom.
Giscard d'Estaing mal od začiatku úzke kontakty s dynastiou Rockefellerovcov.
V 70. rokoch 20. storočia bol niekoľkokrát hosťom v Pocanticu, obrovskom sídle rodiny Rockefellerovcov v Hudson Valley.
Niektoré zo stretnutí s rodinnými príslušníkmi dynastie Rockefellerovcov sú zdokumentované nižšie:
- Stretnutie Nelsona Rockefellera a Giscarda d'Estaing 23. marca 1976 v Elyzejskom paláci
- Giscard d'Estaing, Henry Kissinger a David Rockefeller 18. januára 1989 v Moskve
- Henry Kissinger a Giscard d'Estaing na otvorení 50. Mníchovskej bezpečnostnej konferencie 2014
Giscard d'Estaing bol tiež veľmi priaznivo naklonený budovaniu EÚ.
Významne prispel k vypracovaniu Lisabonskej zmluvy, ktorá bola ratifikovaná v roku 2007.
Táto zmluva stanovila súčasné pravidlá Európskej únie a postupne tak nahradila suverenitu národných štátov.
Predbežný záver: Je jasné, že za známymi zakladateľmi G7 stojí málo známa sieť.
Sieť je oveľa zložitejšia, ako sa uvádza v tomto dokumente.
Zaujímavé informácie nájdete na stránke Kla.TV pod hashtagom #Krake.
Jedno je jasné: títo globálni vodcovia otvorene hovoria o svojich plánoch na vytvorenie svetovej vlády.
4. G7 ako riadiaca skupina pre Nový svetový poriadok
Plány na vytvorenie svetovej vlády sú opakovanou témou v práci skupiny G7.
Už na samite v Ríme v roku 2009 bola "globálna správa vecí verejných" označená za prioritný cieľ.
Mala by sa rozšíriť spolupráca s MMF, Svetovou bankou, WTO a OSN.
Samit by tak v budúcnosti "uplatňoval strategický model na podporu svetového riadenia".
Pred samitom G7 v roku 2022 zastáva rovnakú líniu aj poradca nemeckej kancelárky Jörg Kukies:
"Prvou otázkou, ktorá je pre nás kľúčová, je klíma.
Ako môžeme vytvoriť celosvetový klimatický klub, aby sme zabezpečili, že normy, ktoré
sledujeme , budú skutočne zavedené na celom svete?
Druhou témou je zdravie.
Ako sa nám podarí zabezpečiť vyššiu mieru zaočkovanosti poskytovaním vakcín vo všetkých krajinách sveta?"
V článku o úlohe G7 sa bývalý člen CFR Stewart M. Patrick vyjadruje takto:
"Je to akási riadiaca skupina Západu.
Sú bodom zjednotenia, stelesnením spoločných hodnôt a podobného prístupu k svetovému poriadku založeného na pravidlách."
5. G7: Globálni lídri Ako funguje G7?
Výboru G7 predsedá vždy jedna krajina na obdobie jedného roka.
Oficiálne účastníci G7 zastupujú svoje krajiny - inými slovami, svoj ľud.
Ako to však vyzerá v praxi? Komu skutočne slúžia?
Pozrime sa na "politické detstvo" najznámejších účastníkov.
Lídri G7 sú uvedení podľa krajín od mája 2024:
Francúzsko
Emmanuel Macron, francúzsky prezident, je členom skupiny Bilderberg a v roku 2014 sa zúčastnil na konferencii Bilderbergu.
Nemecko Olaf Scholz, nemecký kancelár, je členom skupiny Bilderberg a bol účastníkom konferencie Bilderberg 2010.
Jörg Kukies, hlavný vyjednávač Nemecka na samite G7, je považovaný za jedného z
najdôležitejších poradcov kancelára Olafa Scholza.
Je štátnym tajomníkom v Spolkovom kancelárstve.
Kukies je členom skupiny Bilderberg a prvýkrát sa zúčastnil na konferencii Bilderberg 2022 vo Washingtone, D.C.
Taliansko Talianska premiérka Giorgia Meloniová sa vo februári 2021 stala členkou Aspen Institute,
transatlantického think tanku so sídlom vo Washingtone.
Tento inštitút spolufinancuje rodina Rockefellerovcov.
Spojené kráľovstvo Rishi Sunak je od roku 2022 predsedom vlády Spojeného kráľovstva.
Karol III. - kráľ Spojeného kráľovstva - vymenoval Sunaka za predsedu vlády 25. októbra 2022.
Charles je členom skupiny Bilderberg od roku 1986.
Kanada Justin Trudeau - predseda vlády Kanady.
Bol účastníkom programu WEF pre budúcich manažérov Young Global Leader Klausa Schwaba.
Klaus Schwab bol dlhý čas členom riadiaceho výboru skupiny Bilderberg.
Trudeauov stranícky kolega a minister François-Philippe Champagne sa zúčastnil na konferencii Bilderberg v rokoch 2018 a 2019.
Podpredsedníčka kanadskej vlády Chrystia Freelandová bola účastníčkou konferencie Bilderberg 2022 a 2023.
USA Joe Biden je prezidentom USA od roku 2021.
Je vysokopostaveným slobodomurárom a má veľmi blízko k veľmi vplyvnému globálnemu think-tanku "Council on Foreign Relations" .
Nie menej ako sedemnásť členov Bidenovho kabinetu a jeho vedúceho tímu, t. j. viac ako polovica,
sú členmi CFR alebo majú s CFR úzke rodinné väzby.
EÚ Európska únia ako nadnárodná organizácia je členom skupiny G7 od roku 1981 a odvtedy je vysokopostaveným účastníkom stretnutí.
Ursula von der Leyenová a Charles Michel zastupovali EÚ na samite G7 v roku 2024.
Ursula von der Leyenová je predsedníčkou Európskej komisie od roku 2019.
Je tiež členkou skupiny Bilderberg a zúčastnila sa na konferencii Bilderberg v rokoch 2015, 2016, 2018 a 2019.
Charles Michel je predsedom Európskej rady od roku 2019.
Je tiež členom skupiny Bilderberg a zúčastnil sa na konferencii Bilderberg v rokoch 2015, 2016 a 2018.
Japonsko Fumio Kishida a Shunichi Suzuki v súčasnosti reprezentujú Japonsko.
Nie je náhoda, že Japonsko je zástupcom skupiny G7.
Japonsko sa od septembra 1973 zúčastňovalo na zasadnutiach skupiny G5 v Bielom dome.
Je zaujímavé, že Trilaterálnu komisiu založili presne v tom istom roku David Rockefeller a Henry Kissinger.
Cieľom je spojiť kľúčové osobnosti z Japonska, USA a Európy s tieňovou vládou.
Japonsko je známe svojimi rýchlymi technologickými inováciami.
Vyspelá technológia je základom pre zavedenie globálneho dohľadu, umelej inteligencie a jednotnej svetovej technokracie.
Pozoruhodné je, že všetci vrcholoví politici G7 pochádzajú z mimoparlamentných centier Rockefellera a Kissingera.
Od ľudí sa žiada, aby zaplatili účet za luxusné stretnutia.
Jeden príklad: organizácia samitu G7 v roku 2022 na zámku Schloss Elmau v Nemecku bola
vopred odhadnutá na približne 180 miliónov eur.
V okolí samitu bolo rozmiestnených približne 18 000 príslušníkov bezpečnostných síl a
miesto konania bolo z veľkej časti uzavreté.
Finančník: daňový poplatník.
6. G7: Továreň na politiku
Ak si myslíte, že G7 je udalosť, ktorá sa koná raz za rok, veľmi sa mýlite. G7 je vždy!
Len od 8. februára tohto roku sa až do júnového samitu oficiálne uskutočnilo 27 stretnutí G7 v rôznych konšteláciách!
Tu je malý výber: - 30. apríla:
Zasadnutie ministrov pre klímu, energetiku a životné prostredie sa skončilo prijatím spoločného vyhlásenia.
- 6. mája: Zasadnutie ministrov spravodlivosti krajín G7
- 24. mája: stretnutie ministrov financií a guvernérov centrálnych bánk krajín G7 a tak ďalej a tak ďalej...
Všetky orgány G7 sú ako kolieska vo veľkej politickej továrni.
Krajiny sa dostávajú pod kontrolu vysokých finančných prostriedkov prostredníctvom rozvojových programov a fondov pomoci,
napríklad od Svetovej banky alebo Európskej investičnej banky.
Pôžičky peňazí, účelová rozvojová pomoc a programy slúžia na určenie smeru k jedinému cieľu digitálno-finančného komplexu:
Zavedenie nového svetového poriadku.
Ich politickí žiaci - napríklad vedúci predstavitelia G7 - pretavujú stratégie do nariadení a zákonov.
Takto vládnu svetu medzinárodní majstri.
Všetci majú spoločné to, že za nimi stoja tí istí vodcovia ako za Bilderberg Group, WEF, EÚ, G7,
Svetová banka, OSN a mnohé ďalšie organizácie.
Klaus Schwab, dlhoročný šéf WEF, a generálny tajomník OSN António Guterres podpísali 13. júna
2019 partnerstvo medzi svojimi organizáciami.
Účel: urýchlenie plnenia 17 cieľov trvalo udržateľného rozvoja.
Oficiálny nemecký názov je "Premena nášho sveta: Agenda 2030 pre trvalo udržateľný rozvoj" alebo skrátene "Agenda 2030".
Za kvetnatými slovami agendy udržateľnosti sa v praxi buduje digitálne prepojený a kontrolovateľný svet.
Dva krátke príklady ukazujú, že o udržateľnosť v praxi v skutočnosti nejde:
1. Ghana: Pod heslom "udržateľné poľnohospodárstvo" investuje Svetová banka v Ghane 200 miliónov USD na zvýšenie
odolnosti kakaových a iných plantáží voči klimatickým zmenám.
Neinvestuje sa do zavlažovacích systémov a podobne, ale do digitálnych technológií.
2. Guinea: V rámci cieľa udržateľnosti ochrany klímy pomáha Európska investičná banka EIB mobilnému
operátorovi Orange rozšíriť pokrytie siete v Guinei - samozrejme, pomocou solárnych modulov.
Nevysvetľuje, ako súvisí rozširovanie mobilných telefónov s ochranou klímy.
Mimochodom, mobilná telefónia je jedným zo strategicky najdôležitejších základov nového svetového poriadku.
Iba prostredníctvom tejto technológie možno realizovať úplný bezhotovostný dohľad.
Týchto príkladov je veľa.
Udržateľnosť a ochrana klímy sa zdajú byť dôvodom na rýchle rozšírenie globálnej digitálnej siete. Ale na čo?
7 Veľká premena
Klaus Schwab, zakladateľ WEF a dlhoročný člen riadiaceho výboru skupiny Bilderberg, to odhaľuje vo
svojej knihe "Štvrtá priemyselná revolúcia" z roku 2016.
Jeho základným posolstvom je, že spojenie technológií z fyzického, digitálneho a biologického sveta vytvára úplne nové možnosti.
Schwab sa otvorene hlási k transhumanizmu a spojenie ľudských tiel s digitálnou sférou označuje za "evolučný pokrok".
A G7? Minca odhaľuje kľúč práve k tomuto konečnému cieľu transhumanizmu - alebo inými slovami: k úplnej kontrole ľudí.
Tento názov bol vytvorený pri príležitosti siedmeho talianskeho predsedníctva v skupine G7.
Na striebornej minci je zobrazená ľudská hlava pod korunou umelej inteligencie.
Náušnica je pentagram.
Od čias francúzskeho okultistu Eliphasa Leviho v polovici 19. storočia sa pentagram spája s okultizmom a satanizmom.
Nápis na minci znie: "Smerom do budúcnosti".
Záver: G7 sa ukazuje ako akási továreň na politiku v rukách svetových bankárov a ich globálnych stratégov.
Sám David Rockefeller označuje za svoj cieľ svetovú vládu pod vládou intelektuálnej elity a svetových bankárov.
G7 určuje smer prostredníctvom bankových fondov, programov a zákonov.
Skupina G7 je infiltrovaným riadiacim centrom, ktoré presadzuje agendu tejto nevolenej elity
do parlamentov a každodennej politiky štátov.
Milí diváci, zrejme je potrebná táto tajná práca a klamné manévre elity, aby sa udržala pri moci.
Táto tieňová vláda sa zjavne neobáva ničoho viac ako svojho odhalenia.
Hystericky proklamované zákony na "boj proti dezinformáciám" sú toho dôkazom.
Preto vás prosíme, aby ste pomohli informovať svojich spoluobčanov a poctivo sa snažiacich politikov.
Tak ako tieň mizne vo svetle, aj tieňová vláda mizne, keď na ňu dopadá svetlo.