Evropske volitve so preteklost, druge volitve so v teku.
Predstavljajte si, da bi bila na vašem volilnem lističu stranka, ki se imenuje
"digitalno-industrijsko-finančni kompleks superbogatih".
V volilnem programu je zapisano: "Edina koncentracija moči v rokah tehnoloških velikanov":
Super. "Grobo uničevanje okolja s strani megakorporacij": Ni važno.
"Ukinitev demokracije": z gobo nad njo!
"Krvave vojne": so del tega.
Položaj 1 na seznamu: Rockefeller ali njegov družabnik.
Bi tam postavili svoj križ? Verjetno ne.
Naslednji program razkriva, zakaj boste še vedno dobili točno to, skoraj ne glede na to, kaj boste izbrali.
Vredno si je ogledati ključno vlogo, ki jo ima skupina sedmih držav (na kratko G7).
Države G7 so ZDA, Kanada, Združeno kraljestvo, Francija, Nemčija, Italija in Japonska.
G7 je bolj znan iz površnih poročil o vrhu G7, ki je potekal v Italiji od 13. do 15. junija.
Nasmejani voditelji najpomembnejših držav v dobri družbi.
Vendar pa G7 še zdaleč ni to, kar se zdi na prvi pogled.
Kajti prav G7 je tisti, ki zagotavlja, da vam služi neizrečen volilni program "Rockefellerjev tega sveta".
To se zgodi tudi, če na primer pred volitvami volimo "prijazne stranke", ki obljubljajo ravno nasprotno.
Zakaj je tako?
David Rockefeller na to vprašanje odgovarja sam:
"Nekateri celo verjamejo, da smo del skrivne zarote, ki deluje proti interesom Združenih držav.
Mojo družino in mene obtožujejo, da smo "internacionalisti" in da se dogovarjamo z drugimi po svetu za
vzpostavitev enotnejše globalne politične in gospodarske strukture - enega sveta (One World), če želite.
Če je obtožba takšna, priznavam krivdo in sem na to ponosen."
Ali se ima David Rockefeller tukaj za "teoretika zarote"?
Ne, prej kot zarotnik.
V tem dokumentarnem filmu izveste, kaj ima Rockefeller opraviti z G7.
O čem se razpravlja za zaprtimi vrati?
Kakšni so resnični cilji skupine G7?
Spoznajte pravo igro, ki jo igra skupina G7.
Najprej si oglejmo korenine skupine G7.
1. korenine skupine G7
Oficialna različica izvora G7 je naslednja:
Leta 1975 sta francoski predsednik Valéry Giscard d'Estaing in nemški kancler Helmut
Schmidt sklicala prvi svetovni gospodarski vrh.
Voditelji vlad Francije, Nemčije, Italije, Japonske, Združenega kraljestva in ZDA - skupina šestih
držav - so se sestali na gradu Rambouillet v Franciji.
Pred tem pa je bilo leta 1971 v knjižnici Bele hiše prvo srečanje petih finančnih ministrov s
takratnim ameriškim finančnim ministrom Georgeom Shultzem.
Sledila so redna srečanja za zaprtimi vrati.
Skupino, ki se je od leta 1973 imenovala Library Group ali G5, so sestavljali finančni ministri in predstavniki centralnih bank.
Prisotnost centralnih bank zagotovo ni bila naključje.
Zlati standard je bil ukinjen približno v istem času kot prva srečanja G7.
Od takrat so centralne banke lahko tiskale denar tako rekoč po mili volji.
Ameriške centralne banke so s posojanjem denarja, ustvarjenega iz zraka, močno vplivale na svetovno gospodarstvo.
Skoraj nenadzorovano se je začela spirala zadolževanja države pri ameriških bankah.
Dejansko bogastvo se je prerazporedilo v roke nekaj privilegiranih velikih bank.
To jim je omogočilo, da so močno razširili svoj vpliv na države.
2. omrežje v ozadju skupine G7
Vrnimo se k uradnim ustanoviteljem skupine G7, Helmutu Schmidtu in Valéryju Giscardu d'Estaingu.
V začetku sedemdesetih let jih je ameriški finančni minister in bankir George Shultz vključil v majhno elitno mrežo.
Pred prvim vrhom G7 leta 1975 sta se na primer 5. julija 1974 sestala Giscard d'Estaing in Henry Kissinger.
Srečanje Helmuta Schmidta z Davidom Rockefellerjem 12. junija 1974 je dokumentirano.
Kaj predstavljata Kissinger in Rockefeller?
Henry Kissinger je bil izjemno vpliven svetovni strateg in je desetletja odločilno vplival na svetovno politiko.
Bil je svetovalec skoraj vseh ameriških predsednikov, vključno z Richardom Nixonom, Geraldom Fordom, Jimmyjem
Carterjem, Ronaldom Reaganom, Georgeom Bushem, Barakom Obamo, Donaldom Trumpom in Joejem Bidenom.
David Rockefeller in Henry Kissinger sta skupaj ustanovila številne vplivne zunajparlamentarne forume, kot
so WEF, skupina Bilderberg, Trilateralna komisija, Münchenska varnostna konferenca in drugi.
Povezujejo svetovno finančno hobotnico in politiko.
Njihove številne ustanove, kot so WEF, skupina Bilderberg ali G7, vse služijo enemu cilju, ki ga je David Rockefeller
oblikoval na konferenci Bilderberg v Baden-Badnu leta 1991:
"Svet je na zapleteni in pripravljeni poti k svetovni vladi.
Nadnacionalna suverenost intelektualne elite in svetovnih bankirjev je vsekakor boljša
od nacionalne suverenosti zadnjih stoletij."
Pomembno je omeniti masonsko ozadje Kissingerja in Rockefellerja.
Skupaj z Zbigniewom Brzezińskim sta leta 1968 ustanovila izvirno prostozidarsko ložo "Tri oči".
Tajno delujoče najvišje stopnje prostozidarstva je znano po tem, da že dalj časa gradi enotno svetovno vlado.
3. preoblikovanje Evrope
Rockefellerjev razglašen cilj, da bi odpravil nacionalno suverenost držav v korist "nadnacionalne suverenosti
samooklicane intelektualne elite in svetovnih bankirjev", sta spodbujala Schmidt in Giscard d'Estaing.
Helmut Schmidt (1918-2015) Helmut Schmidt je bil vse življenje tesno povezan s ključnima
osebnostma Georgeom Shultzem in Henryjem Kissingerjem.
Schmidt se spominja:
"Enkrat na leto sem odpotoval v Kalifornijo, na univerzo Stanford, kjer sem obiskal prijatelja Georgea Schultza.
Pri tem moram omeniti, da gre pravzaprav za prijateljstvo med štirimi osebami.
Shultz, Kissinger, Lee in jaz."
Čisto zasebna zadeva? Ne, ker je bil Helmut Schmidt nemški kancler.
Prvič je bil povabljen na konferenco Bilderberg leta 1973, tik pred ustanovitvijo skupine G7.
Naslednji obiski so sledili v letih 1980, 1983 in 1986.
Schmidt je bil še naprej član zelo vplivne Trilateralne komisije, ki sta jo ustanovila Rockefeller in Kissinger.
Ta komisija predstavlja razširitev skupine Bilderberg na vzhodno Azijo.
Pomemben zaradi svojih povezav s temi vlečniki žic:
Schmidt je leta 2007 prejel prvo nagrado Henryja Kissingerja.
Nekdanji nemški kancler Helmut Schmidt je 26. januarja 2015 v Hamburgu prevzel nagrado Gustava Stresemanna, ki jo je podelila
velika loža "Starih svobodnih in sprejetih zidarjev Nemčije".
Veliki mojster Stephan Roth-Kleyer se je Schmidtu zahvalil za njegov "poseben življenjski dosežek".
Iz česa je bila sestavljena?
Schmidt je zvesto sledil Kissingerjevim stopinjam.
Schmidt in Giscard d'Estaing sta določila smer novega evropskega monetarnega sistema v Evropi:
Evropska denarna enota (ECU) 1. januarja 1979, iz katere sta se pozneje razvila Evropska ekonomska in monetarna unija ter euro.
Če gledamo trezno, je EU predhodnica morebitne svetovne vlade, saj je to ustanovitev mednarodne centralizirane oblasti.
Valéry Giscard d'Estaing (1926 -2020) Valéry Giscard d'Estaing je postal predsednik
Francije takoj po prvem srečanju G7 leta 1974.
Vse življenje je bil tesno povezan tudi s Kissingerjem in Rockefellerjem.
Giscard d'Estaing je imel tesne stike z dinastijo Rockefeller že od zgodnjega obdobja.
V sedemdesetih letih prejšnjega stoletja je bil večkrat gost v Pocanticu, velikem posestvu družine Rockefeller v dolini Hudson.
Nekatera srečanja z družinskimi člani dinastije Rockefeller so dokumentirana v nadaljevanju:
- Srečanje med Nelsonom Rockefellerjem in Giscardom d'Estaingom 23. marca 1976 v Elizejski palači
- Giscard d'Estaing, Henry Kissinger in David Rockefeller 18. januarja 1989 v Moskvi
- Henry Kissinger in Giscard d'Estaing na odprtju 50. münchenske varnostne konference 2014
Giscard d'Estaing se je prav tako zelo zavzemal za oblikovanje EU.
Pomembno je prispeval k pripravi Lizbonske pogodbe, ki je bila ratificirana leta 2007.
Ta pogodba je določila sedanja pravila Evropske unije in tako postopoma nadomestila suverenost nacionalnih držav.
Vmesni zaključek: Jasno je, da se za znanimi ustanovitelji skupine G7 skriva malo znana mreža.
Omrežje je veliko bolj zapleteno, kot je prikazano v tem dokumentarnem filmu.
Zanimive informacije o ozadju lahko najdete na Kla.TV pod hashtagom #Krake.
Nekaj je jasno: ti svetovni voditelji odkrito govorijo o svojih načrtih za svetovno vlado.
4. G7 kot usmerjevalna skupina za novi svetovni red
Načrti za ustanovitev svetovne vlade so ponavljajoča se tema pri delu skupine G7.
Že na vrhu v Rimu leta 2009 je bilo "globalno upravljanje" opredeljeno kot prednostni cilj.
Razširiti je treba sodelovanje z Mednarodnim denarnim skladom, Svetovno banko, Svetovno
trgovinsko organizacijo in Združenimi narodi.
Vrh bi tako v prihodnje "izvajal strateški model v podporo svetovnemu upravljanju".
Nemški kanclerjev svetovalec Jörg Kukies je pred vrhom G7 leta 2022 zavzel enako stališče:
"Prvo vprašanje, ki je za nas osrednjega pomena, je podnebje.
Kako lahko ustanovimo svetovni podnebni klub, da bi zagotovili, da se standardi, za katere si
prizadevamo , dejansko uvedejo po vsem svetu?
Druga tema je zdravje.
Kako lahko zagotovimo višjo stopnjo cepljenja s cepivi v vseh državah sveta?"
Bivši član CFR Stewart M. Patrick v članku o vlogi skupine G7 piše naslednje:
"To je nekakšna upravljiva usmerjevalna skupina Zahoda.
So točka združevanja, utelešenje skupnih vrednot in podobnega pristopa k svetovnemu redu, ki temelji na pravilih."
5. G7: Globalni voditelji Kako deluje G7?
Odboru G7 predseduje vedno ena država za obdobje enega leta.
Uradno udeleženci skupine G7 predstavljajo svoje države, torej svoje državljane.
Kako pa je to videti v praksi? Komu v resnici služijo?
Oglejmo si "politično otroštvo" najbolj znanih udeležencev.
Voditelji držav G7 so navedeni po državah od maja 2024 dalje:
Francija
Emmanuel Macron, predsednik Francije, je del skupine Bilderberg in je sodeloval na konferenci Bilderberg leta 2014.
Nemčija Olaf Scholz, nemški kancler, je del skupine Bilderberg in je sodeloval na konferenci Bilderberg 2010.
Jörg Kukies, glavni pogajalec Nemčije na vrhu G7, velja za enega najpomembnejših svetovalcev kanclerja Olafa Scholza.
Je državni sekretar v zveznem kanclerstvu.
Kukies je del skupine Bilderberg in je prvič sodeloval na konferenci Bilderberg leta 2022 v Washingtonu.
Italija Giorgia Meloni, italijanska predsednica vlade, se je februarja 2021 pridružila Aspenovemu inštitutu,
čezatlantskemu think tanku s sedežem v Washingtonu.
Ta inštitut sofinancira družina Rockefeller.
Združeno kraljestvo Riši Sunak je od leta 2022 predsednik vlade Združenega kraljestva.
Charles III - kralj Združenega kraljestva - je 25. oktobra 2022 Sunaka imenoval za predsednika vlade.
Charles je del skupine Bilderberg od leta 1986.
Kanada Justin Trudeau - predsednik kanadske vlade.
Sodeloval je v programu Young Global Leader Klausa Schwaba - programu WEF za bodoče menedžerje.
Klaus Schwab je bil dolgo časa član vodstvenega odbora skupine Bilderberg.
Trudeaujev strankarski kolega in minister François-Philippe Champagne se je
konference Bilderberg udeležil v letih 2018 in 2019.
Podpredsednica kanadske vlade Chrystia Freeland se je udeležila konference Bilderberg 2022 in 2023.
ZDA Joe Biden je predsednik ZDA od leta 2021.
Je prostozidar visoke stopnje in je zelo blizu zelo vplivnemu svetovnemu think tanku "Council on Foreign Relations" .
Kar sedemnajst članov Bidenovega kabineta in njegove vodstvene ekipe, torej več kot polovica, je
članov CFR ali ima z njim tesne družinske vezi.
EU Evropska unija je kot nadnacionalna organizacija članica skupine G7 že od leta 1981 in je
od takrat eden od pomembnih udeležencev srečanj.
Ursula von der Leyen in Charles Michel sta zastopala EU na vrhu G7 leta 2024.
Ursula von der Leyen je predsednica Evropske komisije od leta 2019.
Je tudi članica skupine Bilderberg in se je udeležila konference Bilderberg v letih 2015, 2016, 2018 in 2019.
Charles Michel je predsednik Evropskega sveta od leta 2019.
Je tudi član skupine Bilderberg in se je udeležil konference Bilderberg v letih 2015, 2016 in 2018.
Japonska Fumio Kishida in Shunichi Suzuki trenutno zastopata Japonsko.
Ni naključje, da je Japonska predstavnica skupine G7.
Japonska je od septembra 1973 sodelovala na srečanjih skupine G5 v Beli hiši.
Zanimivo je, da sta David Rockefeller in Henry Kissinger natanko istega leta ustanovila Trilateralno komisijo.
Cilj je povezati ključne osebnosti iz Japonske, ZDA in Evrope z vlado v senci.
Japonska je znana po hitrih tehnoloških inovacijah.
Napredna tehnologija je osnova za uvedbo globalnega nadzora, umetne inteligence in enotne svetovne tehnokracije.
Presenetljivo je, da vsi vodilni politiki skupine G7 prihajajo iz zunajparlamentarnih središč Rockefellerja in Kissingerja.
Ljudje morajo plačati račun za razkošna srečanja.
Primer: organizacija vrha G7 leta 2022 na gradu Schloss Elmau v Nemčiji je bila vnaprej
ocenjena na približno 180 milijonov evrov.
Okoli vrha je bilo nameščenih približno 18.000 pripadnikov varnostnih sil, prizorišče pa je bilo večinoma ograjeno.
Finančnik: davkoplačevalec.
6. G7: Tovarna politike
Če mislite, da je G7 dogodek, ki se zgodi enkrat na leto, se zelo motite. G7 je vedno!
Samo od 8. februarja letos je bilo do junijskega vrha uradno 27 srečanj G7 v različnih konstelacijah!
Tukaj je majhen izbor: - 30. april:
Ministrsko srečanje o podnebju, energiji in okolju se je končalo s sprejetjem skupne izjave.
- 6. maj: srečanje ministrov za pravosodje držav G7
- 24. maj: srečanje finančnih ministrov in guvernerjev centralnih bank držav G7 in tako naprej in tako naprej...
Vsa telesa G7 so kot kolesca v veliki politični tovarni.
Države so pod nadzorom visokih finančnih sredstev prek razvojnih programov in skladov pomoči, na
primer Svetovne banke ali Evropske investicijske banke.
Posojanje denarja, namenska razvojna pomoč in programi so namenjeni doseganju enega
samega cilja digitalno-finančnega kompleksa:
Vzpostavitev novega svetovnega reda.
Njihovi politični učenci, kot so voditelji skupine G7, te strategije prenesejo v predpise in zakone.
Tako mednarodni voditelji vladajo svetu.
Vsem je skupno to, da za njimi stojijo isti voditelji, kot so skupina Bilderberg, WEF, EU, G7,
Svetovna banka, ZN in številne druge organizacije.
Klaus Schwab, dolgoletni vodja WEF, in generalni sekretar ZN António Guterres sta 13. junija
2019 podpisala partnerstvo med organizacijama.
Namen: pospeševanje uresničevanja 17 ciljev trajnostnega razvoja.
Uradni nemški naslov je "Preobrazba našega sveta: Agenda 2030 za trajnostni razvoj" ali na kratko "Agenda 2030".
Za leporečnimi besedami trajnostne agende se v praksi gradi digitalno omreženi svet, ki ga je mogoče nadzorovati.
Dva kratka primera dokazujeta, da v praksi trajnost ni pravi problem:
1. Gana: Svetovna banka pod geslom "trajnostno kmetijstvo" vlaga 200 milijonov ameriških dolarjev v Gano za povečanje
odpornosti kakava in drugih nasadov na podnebne spremembe.
Naložbe se ne izvajajo v namakalne sisteme ali podobno, temveč v digitalne tehnologije.
2. Gvineja: Evropska investicijska banka EIB v okviru trajnostnega cilja varstva podnebja pomaga
ponudniku mobilne telefonije Orange razširiti pokritost omrežja v Gvineji - seveda s sončnimi moduli.
Ne pojasni, kaj ima širjenje mobilnih telefonov opraviti z varstvom podnebja.
Mimogrede, mobilna telefonija je eden od strateško najpomembnejših temeljev novega svetovnega reda.
Samo s to tehnologijo je mogoče uresničiti popoln nadzor brez gotovine.
Tudi številni primeri.
Trajnost in varovanje podnebja se zdita upravičena razloga za hitro širitev globalnega digitalnega omrežja. Toda za kaj?
7 Velika preobrazba
Klaus Schwab, ustanovitelj WEF in dolgoletni član upravnega odbora skupine Bilderberg, to razkriva v svoji
knjigi "Četrta industrijska revolucija" iz leta 2016.
Njegovo osnovno sporočilo je, da združitev tehnologij iz fizičnega, digitalnega in
biološkega sveta ustvarja popolnoma nove možnosti.
Schwab se odkrito zavzema za transhumanizem in združitev človeških teles z digitalnim
področjem opisuje kot "evolucijski napredek".
A G7? Kovanec razkrije namig prav za ta končni cilj transhumanizma - ali z drugimi besedami: popoln nadzor nad ljudmi.
Ta beseda je nastala ob sedmem italijanskem predsedovanju skupini G7.
Na srebrnem kovancu je človeška glava pod krono umetne inteligence.
Uhan je pentagram.
Od francoskega okultista Eliphasa Levija sredi 19. stoletja je pentagram povezan z okultizmom in satanizmom.
Napis na kovancu se glasi: "Na poti v prihodnost".
Zaključek: G7 se kaže kot nekakšna tovarna politik v rokah svetovnih bankirjev in njihovih globalnih strategov.
David Rockefeller sam kot svoj cilj navaja svetovno vlado pod vladavino intelektualne elite in svetovnih bankirjev.
Skupina G7 je določila smer s pomočjo bančnih skladov, programov in zakonov.
Skupina G7 je infiltriran nadzorni center, ki agendo te neizvoljene elite prenaša v
parlamente in vsakodnevno politiko držav.
Drage gledalke in gledalci, očitno je za to, da elita ostane na oblasti, potrebno tajno delo in zavajajoči manevri.
Očitno se ta vlada v senci boji le svojega razkritja.
To dokazujejo tudi histerično razglašeni zakoni za "boj proti dezinformacijam".
Zato vas prosimo, da pomagate obveščati svoje soljudi in pošteno prizadevne politike.
Tako kot sence izginejo v svetlobi, tudi vlada senc izgine, ko nanjo pade svetloba.