Европски избори су историја, други избори су у току.
Замислите да на вашем гласачком листићу стоји странка под називом "Дигитално-индустријски финансијски комплекс супербогатих".
Изборни манифест наводи: "Искључиво концентрисање власти у рукама технолошких гиганата":
Одлично. "Тешко уништавање животне средине од стране мегакорпорација": Ма шта.
"Укидање демократије": Заборавимо на то!
"Крвави ратови": Они су део тога.
Број 1 на листи: Рокфелер или један од његових пријатеља.
Да ли бисте тамо ставили свој крст? Вероватно не.
Следећи програм открива зашто ћете и даље добити управо то, без обзира на ваш избор.
Вреди бацити поглед на кључну улогу коју игра Група седам, или скраћено Г7.
Земље Г7 су Сједињене Америчке Државе, Канада, Уједињено Краљевство, Француска, Немачка, Италија и Јапан.
G7 је у јавности познатији по површним извештајима мейнстрим медија о самиту G7, који је одржан у Италији од 13. до 15. јуна.
Смејући се, шефови држава из најважнијих земаља на интимном окупљању.
Међутим, G7 је далеко од онога што се чини на први поглед.
Јер управо Г7 осигурава да вам буде сервиран неисказани изборни програм "Рокфелера овог света".
Ово се дешава чак и ако, на пример, гласате за "пристојне странке" које пред изборе обећавају потпуно супротно.
Зашто је то тако?
Дејвид Рокфелер сам одговара на то питање:
"Неки чак верују да смо део тајне кабале која ради против најбољих интереса Сједињених Држава.
Они оптужују моју породицу и мене да смо "интернационалисти" и да заједно са другима широм света заверовали како
бисмо изградили јединственију глобалну политичку и економску структуру – један свет, ако хоћете.
Ако је то оптужба, признајем кривицу и поносан сам на то.
Да ли се Дејвид Рокфелер овде открива као "теоретичар завере"?
Не, већ као теоретичар завере.
Сазнајте шта Рокфелер има везе са Г7 у овом документарцу.
О чему се расправља иза затворених врата?
Који су стварни циљеви Г7?
Препознајте праву игру коју играју Г7.
У ту сврху, прво хајде да погледамо корене Г7.
1. Корени Г7
Званична верзија порекла Г7 гласи овако:
1975. године француски председник Валери Жискар д'Естен и немачки канцелар Хелмут Шмит сазвали су први Светски економски самит.
Шефови влада Француске, Немачке, Италије, Јапана, Уједињеног Краљевства и Сједињених Држава – Група
шест – састали су се у замку Рамбује у Француској.
Међутим, ово је претходио први састанак пет министара финансија и тадашњег секретара америчког Министарства
финансија Џорџа Шулца 1971. године у библиотеци Беле куће.
Затим су уследили редовни састанци иза затворених врата.
Група, која је од 1973. године па надаље била позната као Група шест или G5, састојала се од
министара финансија и представника централних банака.
Присуство централних банака сигурно није било случајно.
Отприлике у исто време када су одржани први састанци Г7, укинут је златни стандард.
Од тада су централне банке могле практично по вољи да штампају новац.
Зајмодавством новца створеног из ничега, америчке централне банке стекле су значајан утицај на глобалну економију.
Почела је готово неконтролисана спирала дугова које земље имају према америчким банкама.
Прави богатство је прераспоређено у руке неколико привилегованих великих банака.
Ово им је омогућило да масовно прошире свој утицај у свим земљама.
2. Мрежа иза G7
Враћамо се званичним оснивачима Г7, Хелмуту Шмиту и Валери Жискар д'Естену.
Секретар америчког Министарства финансија и банкар Џорџ Шулц их је укључио у малу, елитну мрежу почетком 1970-их.
На пример, у припремама за први самит Г7 1975. године, састанак између Жискара д'Естена и
Хенрија Кисинџера одржан је 5. јула 1974. године.
Састанак између Хелмута Шмита и Дејвида Рокфелера 12. јуна 1974. године такође је документован.
За шта се залажу Кисинджер и Рокфелер?
Хенри Кисинџер је био изузетно утицајан глобални стратег који је деценијама имао пресудан утицај на светску политику.
Он је био саветник скоро свих америчких председника, укључујући Ричарда Никсона, Џералда Форда, Џимија Картера, Роналда
Регана, Џорџа Буша, Барака Обаму, Доналда Трампа и Џоа Бајдена.
Дејвид Рокфелер и Хенри Кисинџер су заједно основали бројне утицајне ванпарламентарне форуме као што су
Светски економски форум, Група Билерберг, Тројна комисија, Минхенска конференција о безбедности и други.
Они вуку конце између глобалног финансијског октопуса и политике.
Њене бројне фондације, као што су Светски економски форум, Група Бидерберг и Г7, све служе једној јединој
сврси, коју је Дејвид Рокфелер формулисао 1991. године на Конференцији Бидерберг у Баден-Бадену:
Свет је на сложеном и припремљеном путу ка светској влади.
Супранационални суверенитет интелектуалне елите и светских банкара сигурно је пожељнији од националног
суверенитета који се практиковао у прошлим вековима.
Важно је споменути масонску позадину Кисинџера и Рокфелера.
1968. године, заједно са Збигњевом Бжезинским, основали су масонску ложу под називом "Три ока".
Тајанствена, високорангирана масонска организација позната је по томе што ради на
успостављању једне светске владе током дугих периода.
3. Трансформација Европе
Изјављени циљ Рокфелера да поткопа национални суверенитет држава у корист "супранационалног суверенитета
самопроглашене интелектуалне елите и светских банкара" унапређен је од стране Шмита и Жискара д'Естена.
Хелмут Шмит (1918–2015) Током свог живота, Хелмут Шмит је одржавао блиске везе са кључним
личностима Џорџом Шулцом и Хенри Кисинџером.
Шмидт се сећа:
Пошто једном годишње идем у Калифорнију, на Универзитет Стенфорд да посетим свог пријатеља Џорџа Шулца.
И морам овде да поменем да је то заправо пријатељство између четири особе.
Шулц и Кисинџер и Ли и ја.
Сасвим приватна ствар? Не, јер је Хелмут Шмит био канцелар Немачке.
Први пут је позван на Конференцију Билерберг 1973. године, непосредно пре оснивања Г7.
Уследиле су даље посете 1980, 1983. и 1986. године.
Шмидт је остао члан веома утицајне Трилатералне комисије, коју су основали Рокфелер и Кисинџер.
Ова комисија представља проширење Бидерберг групе на Источну Азију.
Значајан због својих веза са овим марионетским вучиоцима:
Шмидт је 2007. године добио прву награду Хенри Кисинџер.
26. јануара 2015. бивши немачки канцелар Хелмут Шмит примио је Густав Штреземан награду, донирану од Велике ложе
древних слободних и прихваћених масона Немачке, у Хамбургу.
Велики мајстор Стефан Рот-Клејер захвалио се Шмиту на његовом "посебном животног достигнућу".
Од чега се то састојало?
Шмидт је верно корачио по Кисинџеровим стопама.
И Шмит и Жискар д'Естен су одредили смер новог европског монетарног система:
Европска валутна јединица (ЕКВ) 1. јануара 1979. године, која је касније довела до Европске економске и монетарне уније и евра.
Објективно посматрано, ЕУ је претходница потенцијалне светске владе јер је она стварање међународне централне власти.
Валери Жискар д'Естен (1926–2020) Валери Жискар д'Естен постао је председник Француске
одмах након првог састанка Г7 1974. године.
Он је такође остао у блиском контакту са Кисинџером и Рокфелером током целог свог живота.
Жискар д'Естен је од ране фазе имао блиске везе са династијом Рокфелер.
Током 1970-их био је чест гост у Покантику, огромном имању породице Рокфелер у Хадсонској долини.
Следећи документирају неколико сусрета са члановима династије Рокфелер:
- Састанак између Нелсона Рокфелера и Жискара д'Естена 23. марта 1976. године у Елисејској палати
- Жискар д'Естен, Хенри Кисинџер и Дејвид Рокфелер 18. јануара 1989. у Москви
- Хенри Кисинџер и Жискар д'Естен на отварању 50. Минхенске конференције о безбедности 2014. године
Жискар д'Естен је такође био веома посвећен развоју ЕУ.
Тако је дао значајан допринос изради Лисабонског уговора, који је ратификован 2007. године.
Овим уговором су утврђена важећа правила Европске уније, чиме се постепено замењује суверенитет националних држава.
Привремени закључак: Постаје очигледно да иза добро познатих оснивача Г7 стоји мало позната мрежа.
Мрежа је далеко сложенија него што је приказано у овом документарцу.
Можете пронаћи занимљиве позадинске информације о Kla.TV под хештегом #Krake.
Једна ствар је јасна: ови глобални моћници отворено говоре о својим плановима за светску владу.
4. Г7 као руководна група за Нови светски поредак
Планови за успостављање светске владе су понављајућа тема у раду групе Г7.
Још 2009. године, на самиту у Риму, "глобално управљање" је промовисано као приоритетни циљ.
Сарадња са ММФ-ом, Светском банком, СТО и Уједињеним нацијама треба да се прошири.
Самит би стога у будућности деловао као "стратешки модел за подршку светској управи".
Саветник немачког канцелара Јорг Кукис заузима сличан став уочи самита Г7 2022:
Прво питање које нам је најважније јесте климатска промена.
Како можемо осигурати да се стандарди које настојимо да постигнемо заиста спроведу широм
света оснивањем глобалног климатског клуба?
Друга тема је здравље.
Како можемо постићи веће стопе вакцинације обезбеђивањем вакцина свим земљама широм света?
У чланку о улози Г7, бивши члан ЦФР-а Стјуарт М. Патрик коментарише следеће:
То је врста управљиве радне групе за Запад.
Они су место окупљања, оличење заједничких вредности и сличан приступ светском поретку заснован на правилима.
5. G7: Глобални лидери Како функционише G7?
Председништво комитета Г7 обавља једна земља у трајању од једне године.
Званично, учесници Г7 представљају своје земље – односно своје становништво.
Али како то изгледа у пракси? Коме они заправо служе?
У ту сврху, бацимо поглед на "политичко васпитање" најзначајнијих учесника.
Лидери Г7 су наведени по земљама, стање у мају 2024:
Француска
Емануел Макрон, председник Француске, члан је Билдерберг групе и присуствовао је Билдерберг конференцији 2014. године.
Немачка Олаф Шолц, немачки канцелар, је члан Билдерберг групе и присуствовао је Билдерберг конференцији 2010. године.
Јорг Кукис, главни преговарач Немачке на самиту Г7, сматра се једним од најважнијих саветника канцелара Олафа Шолца.
Он је државни секретар у Савезној канцеларији.
Кукис је део Биледерберг групе и први пут је присуствовао Биледерберг конференцији 2022. године у Вашингтону.
Италија Џорџа Мелони, италијанска премијерка, придружила се Аспен институту, трансатлантском тинк-тенку
са седиштем у Вашингтону, у фебруару 2021. године.
Овај институт је суфинансиран од стране породице Рокфелер.
Уједињено Краљевство Риши Сунак је премијер Уједињеног Краљевства од 2022. године.
Чарлс III, краљ Уједињеног Краљевства, именовао је Сунака за премијера 25. октобра 2022. године.
Чарлс је део Биледерберг групе од 1986. године.
Канада Џастин Трудо – премијер Канаде.
Он је био учесник у програму "Млади глобални лидери" Клауса Шваба, програму Светског економског форума за будуће лидере.
Клаус Шваб је дуго био члан управног одбора Групе Биледерберг.
Трудоов страначки колега и министар Франсоа-Филип Шампањ присуствовао је Билдерберг конференцији 2018. и 2019. године.
Заменик премијера Канаде, Кристија Фриленд, била је учесница на Конференцији Билерберг 2022. и 2023. године.
САД Џо Бајден је председник Сједињених Држава од 2021. године.
Он је високорангирани масон и има блиске везе са веома моћним глобалним тинк-тенком Саветом за међународне односе (CFR).
Ни мање него седамнаест чланова Бајденовог кабинета и његовог руководног тима, више од половине, су
чланови ЦФР-а или имају блиске породичне везе са ЦФР-ом.
ЕУ Као супренационална организација, Европска унија је чланица Г7 од 1981. године и од
тада учествује на састанцима на високом нивоу.
На самиту Г7 2024. године ЕУ су представљали Урсула фон дер Лејен и Шарл Мишел.
Урсула фон дер Лејен је председница Европске комисије од 2019. године.
Она је такође део Билеберг групе и присуствовала је Билеберг конференцији 2015, 2016, 2018. и 2019. године.
Шарл Мишел је председник Европског савета од 2019. године.
Он је такође члан Биледерберг групе и присуствовао је Биледерберг конференцији 2015, 2016. и 2018. године.
Јапан Фумио Кишида и Шуничи Сузуки тренутно представљају Јапан.
Није случајно што је Јапан представник Г7.
Јапан је од септембра 1973. године па надаље учествовао на састанцима Г5 у Белој кући.
Занимљиво је приметити да су Трилатералну комисију основали Дејвид Рокфелер и Хенри Кисинџер у истој години.
Циљ овога је да се кључне личности из Јапана, САД и Европе повежу са сенкастом владом.
Јапан је познат по својим брзим технолошким иновацијама.
Софистицирана технологија је основа за успостављање глобалног надзора, вештачке интелигенције и једносветске технократије.
Вредно пажње: Сви водећи политичари у Г7 потичу из ванпарламентарних центара моћи Рокфелера и Кисинџера.
На народ се то одражава утолико што он мора да плати рачун за ове раскошне састанке.
Пример: Трошкови организовања самита Г7 2022. године у замку Елмaу у Немачкој унапред су процењени на око 180 милиона евра.
Око 18.000 припадника обезбеђења распоређено је око самита, а простор око локације био је углавном ограђен.
Финансијер: Порески обвезник.
6. G7: Фабрика политике
Свако ко мисли да је Г7 једнократни догађај сваке године, веома се вара. Г7 се увек дешава!
Само од 8. фебруара ове године одржано је 27 званичних састанака Г7 у различитим саставу уочи самита у јуну!
Ево малог избора: – 30. април:
Министарски састанак о клими, енергији и животној средини завршен је усвајањем заједничког саопштења.
– 6. мај: Састанак министара правде Г7
– 24. мај: састанак министара финансија и гувернера централних банака Г7 и тако даље и тако даље...
Сви комитети Г7 функционишу као зупчаници у великој политичкој машини.
Кроз програме подршке и фондове помоћи, на пример од Светске банке или Европске инвестиционе
банке, земље долазе под контролу високих финансија.
Зајмовање новца, намењена развојна помоћ и програми служе као путокази ка једином циљу дигиталног финансијског комплекса:
Успостављање Новог светског поретка.
Њихови политички штитеници – као што су лидери Г7 – спроводе стратегије у прописима и законима.
Тако међународни моћници владају светом.
Оно што их све повезује су исти кукловође иза Групе Бидерберг, Светског економског форума, ЕУ,
Г7, Светске банке, УН и многих других организација.
13. јуна 2019. године Клаус Шваб, дугогодишњи шеф Светског економског форума, и Антонио Гутереш, генерални
секретар Уједињених нација, потписали су споразум о партнерству између своје две организације.
Сврха: Убрзање 17 циљева одрживог развоја.
Званични енглески назив је "Преображавање нашег света: Агенда за одрживи развој 2030", или скраћено "Агенда 2030".
Иза цветих речи агенде одрживог развоја крије се стварање дигитално умреженог, контролисаног света.
Два кратка примера илуструју да одрживост у пракси заправо није приоритет:
1. Гана: Под слоганом "одржива пољопривреда", Светска банка улаже 200 милиона америчких долара у
Гану за климатску отпорност плантажа какаа и других.
Улагања се не улажу у системе за наводњавање или слично, већ у дигиталне технологије.
2. Гвинеја: У оквиру циља одрживости заштите климе, Европска инвестициона банка (ЕИБ) помаже оператеру
мобилне телефоније Orange да прошири покривеност мреже у Гвинеји – соларним панелима, наравно.
Она не објашњава шта проширење мреже мобилних телефона има везе са заштитом климе.
Уосталом, мобилне комуникације су један од најстратешки важнијих темеља Новог светског поретка.
Само уз помоћ ове технологије може се остварити безналични тотални надзор.
Постоји много примера овога.
Одрживост и заштита климе чини се да оправдавају брзо ширење глобалне дигиталне мреже. Али у који циљ?
7. Велика трансформација
Клаус Шваб, оснивач Светског економског форума и дугогодишњи члан руководног одбора Билерберг групе, открива ово у
својој књизи из 2016. године "Четврта индустријска револуција".
Његова основна порука је да конвергенција технологија из физичког, дигиталног и биолошког света ствара потпуно нове могућности.
Шваб отворено исповеда своје уверење у трансхуманизам и описује спајање људских тела са
дигиталном сфером као "еволутивни напредак".
А G7? Референца управо на овај узвишени циљ трансхуманизма – или, другим речима, потпуну
контролу над људским бићима – откривена је на новчићу.
Ово је сковано поводом седмог председавања Италије Групом седам.
Сребрни новчић приказује људску главу испод круне вештачке интелигенције.
Наушница има дизајн пентаграма.
Од француског окултисте Елифаса Левија средином 19. века, пентаграм се повезује са окултизмом и сатанизмом.
На новчаници пише: "Ка према будућности".
Закључак: Г7 се показује као врста фабрике политика у рукама глобалних банкара и њихових глобалних стратега.
Сам Дејвид Рокфелер наводи да је циљ светска влада под влашћу интелектуалне елите и светских банкара.
Г7 одређује смер кроз фондове за финансирање банака, програме и законе.
Г7 је инфилтрирани центар за уношење агенде ове неизабране елите у парламенте и свакодневну политику нација.
Драги гледаоци, очигледно је да елита мора да ради иза кулиса и користи обману како би остала на власти.
Очигледно, ова сенка влада не боји се ничега више од тога да буде разоткривена.
Хистерично проглашени закони за "борбу против дезинформација" су доказ тога.
Стога, молимо вас, помозите у информисању ваших суграђана и политичара који искрено настоје.
Као што сенке нестају на светлости, тако и сенка владе нестаје када светлост падне на њу.