Od 16. do 23. juna 2024. godine, ove godine je ponovo održan mirnodopski kamp u blizini američke vojne baze u Ramsteinu.
Tokom ovog perioda, Stop Airbase Ramstein je organizovao opsežnu sedmicu akcije na temu mira u svjetlu eskalacije ratnih napora.
Hoće li još jedan rat biti potaknut s njemačkog tla, čime bi se beskrupulozno prekršila
naša obaveza da nikada više ne vodimo rat?
Kla.tv je bila tamo uživo na večernjem događaju 21. juna, prikupljajući utiske i mišljenja javnosti, i
zamolila je Danijelea Gansera da na ovo pitanje odgovori u kratkom ekskluzivnom intervjuu.
Nekoliko kilometara zračne linije udaljena je najveća američka vojna baza u Njemačkoj, Ramstein,
sjedište Američkog ratnog zrakoplovstva u Evropi.
Svi ratovi dronovima u posljednjih nekoliko godina, bilo u Pakistanu, Libiji, Afganistanu,
Somaliji, Jemenu ili Iraku, kontrolisani su odavde.
Malo ljudi zna da američka administracija u Njemačkoj upravlja više od 100 dodatnih vojnih baza.
Ova masovna strateška vojna prisutnost SAD-a u Njemačkoj plaši mnoge ljude.
I napetost raste.
Početkom sedmice, njemačkojezični online medijski portal News objavio je naslov: "NATO,
Wiesbaden postaju sjedište za podršku Ukrajini."
Ovo se odnosi na američku bazu u Wiesbaden-Erbenheimu.
Klagemauer TV je već producirao impresivan dokumentarac o ovoj temi.
Godinama sve više ljudi u našoj zemlji ne može mirno odmoriti, osjećajući se kao da sjede na barutu.
Ove godine su se stotine ljudi ponovo okupile ovdje u mirnom kampu u sklopu sedmice mira.
Vaša poruka?
Aktivno radimo za mir.
Odbijamo biti neprijatelji i tražimo međunarodnu solidarnost i umrežavanje.
Zdravo, kad se vozimo ovim ulicama, sve je mirno.
To je mir.
Zašto mirnodopski kamp?
Zašto ste danas ovdje?
Mogu na to odgovoriti na ličnom nivou.
Imam nešto ovdje u ruci.
To je komad šrapnela.
Moja majka ga je pokupila dok je još bio topao, kad je imala 16 godina.
Moja majka je rođena 1924. godine.
Znam iz priča kako ratna propaganda djeluje i kako se ljudi razbude u frenetično stanje da krenu u rat.
I to je upravo ono što trenutno vidim ovdje.
Podvrgnuti smo ratnoj propagandi i naša vlada nas želi poslati u rat.
Ovdje u Njemačkoj, na njemačkom tlu.
I kao dijete naučio sam da više nikada ne bude rata.
Moj otac je pomogao osnovati Pokret Uskršnjeg marša i savjetovao prigovarače savjesti.
Jasno mi je da moj sin ne smije ići tamo.
On ima 27 godina, kao ni moja kćerka koja ima 24, niti bilo koje od naše druge djece.
I Ukrajinci i Rusi također ne bi trebali ići tamo.
Nema više rata je jedini opipljivi moto koji mi pada na pamet i na koji se može primijeniti u ovom pogledu.
Bolje je provesti 1.000 sati pregovarajući nego jedan sat pucajući.
A Rammstein je, naravno, dobro mjesto za demonstraciju za mir, jer se ovdje događaju nevjerovatno strašne stvari.
Ponekad imam utisak da mi Nijemci prednjačimo kad je riječ o vođenju ratova širom svijeta ili
pomaganju drugima da vode ratove širom svijeta.
I to ne mora biti slučaj, zar ne?
Zato sam ovdje da podržim Rammstein kamp za mir i oduševljen sam što je toliko ljudi odazvalo na poziv.
Zašto ste danas ovdje?
Zašto je važan mirovni kamp?
Zdravo.
Pa možda je ovdje još uvijek mirno.
Ali prije svega, ne svugdje.
I drugo, ovdje uskoro više neće biti mirno ako političari nastave s onim što su očigledno isplanirali.
I želio bih svojim prisustvom ovdje pokazati da nisu svi jednostavno slijepi na ono što nam se govori.
Odlično. Hvala što ste ovdje.
Danas će ugledni govornici stati na pozornicu kako bi govorili o miru.
Novinarka Christiane Reimann, teolog, psihoanalitičar i pisac Eugen Drewermann i historičar i istraživač mira Daniele Ganser.
Puno vam hvala što ste ovdje i što ste došli u tako velikom broju.
Stvarno mi je drago zbog toga.
I mogu vas uvjeriti da statistički vi predstavljate većinu.
Postoji nova istraga, međunarodna.
Ovo ukazuje da se ne samo u Njemačkoj, ne samo u Francuskoj, ne samo u Velikoj Britaniji, već i u Sjedinjenim
Američkim Državama, većina protivi ratu protiv Rusije.
Rammstein je najveća vojna baza Sjedinjenih Američkih Država izvan njihove teritorije.
Odavde se izvode i organizuju napadi dronovima širom svijeta.
Nezakonito. Po želji. Odjednom.
Uz pristajanje Savezne Republike, koja tvrdi da ne zna ništa o detaljima.
Znamo za ovo i više ne želimo da tako ostane.
Poruka je jasna.
Gospođo Baerbock, moramo pregovarati umjesto da pokušavamo uništiti Rusiju.
Moramo vidjeti naš vlastiti strah u očima drugih.
Postali smo ubice.
Gospodine Pistorius, o tome možete čitati u vlastitom muzeju.
Iz iskustva između 1914. i 1918.
Zar zaista vjeruješ da se ovo poboljšalo?
Kao i obično, Drugi svjetski rat bio je tek eskalacija Prvog.
A ono što sada imamo je mnogo gore od cijelog Drugog svjetskog rata.
Čak ni atomske bombe na Hirošimu i Nagasakiju nisu bile dovoljne.
Amerika treba vodonične bombe.
Amerika još uvijek nema dovoljno neutronskih bombi.
Ubistvo mora uvijek moći eskalirati.
A sada možda najgore od svega.
Trebamo ljude koji su voljni učestvovati.
Od 16-godišnjih djevojaka i 18-godišnjih djevojaka se očekuje da budu spremne naučiti kako ubijati ljude na zapovijed.
Ovo se dešava u svakom vojnom dvorištu na svijetu.
Zato govorim za mir i protiv rata.
Ne iz isključivo političkih, ekonomskih ili drugih razloga.
Ali u principu.
Rat je nečovječnost kao izvor sve nemorala.
Čovjek za radnim stolom.
Kad se vratiš, reci joj da crta ručne bombe i topničke cijevi umjesto lonaca za kuhanje i nargila.
Čovjek za radnim stolom, reci ne.
Majka u Njemačkoj.
Majka u Ukrajini.
Kad se vratiš i kažeš joj da bi trebao imati djecu.
Djevojke za bolnice.
Dječaci za rovove.
Majka u Njemačkoj.
Majka u Ukrajini, reci ne.
Čovjek u laboratoriju.
Kada dođu k tebi i kažu da bi trebao smisliti novu smrt za stari život.
Čovjek u laboratoriju kaže ne.
I ministar u propovjedaonici.
Od kojeg ovih dana ne čujem ni riječ, čak ni odobravanje za papu Franjicu.
Čovjek na propovjedaonici.
Kad se vrate i kažu ti da opravdaš rat i blagosloviš oružje.
Čovječe na propovjedaonici, reci ne.
Jer ako ne kažeš ne, sve će se vratiti i bit će gore nego što je ikada bilo.
Hvala vam što ste ovdje.
Viola Amherd i Ignazio Cassis su sada organizovali mirovnu konferenciju u junu.
Čuli ste za rat u Ukrajini, i nisu pozvali Ruse.
Dakle, ovo je još jedan znak, ako se ponekad pitaš živimo li u dobu konfuzije.
onda je odgovor vrlo jasan: da
To je kao kad imate bračni spor i kažete: da, ja sam stručnjak, mogu vam pomoći, ali ću pozvati samo ženu.
A onda ćemo to riješiti.
To nije moguće, svi to znaju.
I upravo to smo upravo doživjeli u Švicarskoj.
Zapravo, analiza je da biste mogli reći da su Amerikanci prekršili zabranu UN-a na upotrebu sile jer su svrgnuli vladu.
Ne smiješ to raditi.
Ovo je jasno kršenje zabrane nasilja UN-a.
A Rusi su prekršili zabranu nasilja jer su napali 1942. Sada uzmete 1942. i 1942. zajedno i kažete:
pa, onda Njemačka mogla jednostavno ostati neutralna.
Možete ostati neutralni i reći: ovdje su dvije različite grupe, mi ćemo posredovati.
A jedna bi prednost bila da se odvojimo od Amerikanaca.
Ali to bi značilo da Njemačka treba napustiti NATO.
Želio bih završiti ovako.
Kad shvatiš da nije mudro svaki put ići u rat s Amerikancima, onda sve pada na svoje mjesto.
Onda to nije tako komplikovano.
Nije toliko komplikovano.
Umjesto toga, jednostavno se kaže: pa, Amerikanci su već bombardovali Vijetnam.
Srušili su vladu u Iranu.
Srušili su vladu u Gvatemali.
Srušili su vladu u Čileu.
Naravno da su bombardovali Libiju.
Namjestili su izbore u Italiji.
Godine 1948. još nisi ni rođen.
Ali onda je to samo nastavilo.
To je vrlo duga serija ratova koje su Amerikanci vodili.
I strateški, moja glavna briga ovdje u Njemačkoj je podići svijest da u Sjedinjenim Američkim Državama postoje divni ljudi.
Oni su također dio ljudske porodice.
Kao Rusi i Ukrajinci i Palestinci i Izraelci.
Ali također moraš znati da je jedna vrlo mala grupa u SAD-u izuzetno nasilna. Izuzetno.
I ne treba ih slijepo slijediti.
Gospodine Ganser, dugo je u Njemačkoj i politici važila maksima da rat nikada više ne smije poteknuti iz Njemačke.
U svjetlu nedavnih izjava njemačkih političara, kako gledate na ovu maksimu?
Da, zabrinut sam.
Mislim da je maksima i dalje ispravna.
Rat nikada više ne smije poteknuti iz Njemačke.
A ako sada kažete: da, ne, mi ćemo isporučiti oružje Ukrajini i Ukrajini je dozvoljeno da tim
oružjem bombarduje Rusiju, onda je to u redu.
Smatram da su takve izjave netačne.
Smatrao bih to mnogo vrijednijim ili prikladnijim da Njemačka kaže: ne, želimo raditi na miru.
Želimo raditi na tome da Ukrajinci i Rusi sjedu za pregovarački stol kako bi prestali ubijati jedni druge.
To znači da bi to zapravo trebala biti uloga Njemačke.
Ne da bi izazivali ratove, i iznad svega ne ratove, da, to je ta curenja informacija o Taurusu o kojoj smo čuli, da
su oficiri u Njemačkim oružanim snagama, u Zračnim snagama, rekli da bismo mogli i bombardovati Rusiju.
To je potpuno pogrešan pristup.
To me brine.
Također vjerujem da većina stanovništva u Njemačkoj to definitivno ne želi.
Šta si rekao?
Šta njemački političari zapravo imaju za reći ovdje u Rammsteinu?
Šta imate reći o NATO-u?
Imate li uopće ikakav prostor za manevar?
Pa, zavisi kako na to gledaš.
Zvanično, Njemačka je suverena država.
A ako je to suverena država, onda bi njemački političari mogli napustiti NATO i reći
da više ne žele biti dio ovog vojnog saveza.
Njemački političari, kao što su kancelar Olaf Scholz, mogli bi tada vršiti pritisak na razjašnjenje terorističkog
napada na cjevovode Nord Stream 26. jula i 27. septembra 2022.
Ali ako pažljivo pogledate, morate vidjeti, i naravno da je bolno to vidjeti, da Olaf Scholz ne
insistira na istrazi ovog terorističkog napada.
Zapravo, želio bih da ovo bude razjašnjeno, jer je to bio veliki teroristički napad koji je
također prouzročio znatnu štetu njemačkoj ekonomiji.
I ovdje već postoji osjećaj da se njemački suverenitet ograničava.
I zato je moj stav da se svi američki vojnici zapravo povuku iz Njemačke.
Trenutno ih je 38.000.
I da bi baza Rammstein morala biti zatvorena.
Nalazimo se nekoliko metara od zračne baze.
Iako je to sada moj stav, znam da se to sutra neće dogoditi.
Ali vjerujem da je vrijedno kada sve više ljudi usuđuje izraziti ovaj stav javno.
Drugim riječima, u ovom trenutku ne bismo trebali očekivati previše od politike.
Moramo sami poduzeti akciju.
Moramo se, takoreći, probuditi i prenijeti našu želju, našu volju, takoreći.
Da, mislim da stanovništvo samo treba odlučiti šta želi.
Dakle, postoji dio stanovništva u Njemačkoj koji misli da su Amerikanci naši dobri prijatelji i da nam žele dobro.
Ali bih onda zaista istražio teroristički napad na cjevovode Nord Stream.
Ako onda dođete do zaključka da, u redu, Amerikanci imaju interese koji su djelomično različiti od naših, onda
morate razmotriti kako možemo ostvariti naše interese.
Jer bi to zaista bilo korisno za Njemačku da iz Rusije uvozi jeftini prirodni gas i ima prosperitetnu ekonomiju.
Ali sada imamo situaciju u kojoj je Njemačka zapravo u opasnosti da iznenada bude sve više i više uključena u rat s Ukrajinom.
jer su ukrajinski vojnici obučavani na američkim vojnim bazama u Njemačkoj.
A gledajući historiju, jasno je da su Amerikanci povukli Njemačku u rat kada su napali Srbiju 1999.
godine, Afganistan 2001. godine i Siriju 2015. godine.
I jednostavno bih rekao da su to manje zemlje, Srbija, Afganistan i Sirija.
Rusija je potpuno drugačija situacija.
I to bi bio trenutak kada bismo se trebali probuditi i reći: nikad više rata, čak ni rata s Rusijom, to ne želimo.
Uvijek govoriš o ljudskoj porodici, što je prekrasna slika.
Koje rješenje vidite?
Šta možemo učiniti kao ljudska bića?
Dakle, pod pojmom "ljudska porodica" mislim da Ukrajinci i Rusi, Amerikanci i Nijemci, Srbi i
Avganistanci svi pripadaju ljudskoj porodici.
Jer ratna propaganda uvijek prikazuje jednu grupu kao zlu i zatim tvrdi da ćemo biti bolje ako ubijemo loše ljude.
Tako je uvijek pričano.
I to je zapravo oduvijek bio slučaj kroz historiju.
Tako sam jednostavno shvatio da je to bio vrlo star trik.
A ono što zapravo želim pokazati pojmom 'ljudska porodica' jeste da nikoga ne biste smjeli ubijati i da je
sva ta propaganda o tome da u Afganistanu žive samo teroristi i da su Rusi zli od rođenja
Sve je to samo ratna propaganda, da to odbacite i onda kažete: ne, u Afganistanu žive divni ljudi,
U Rusiji žive divni ljudi, u Ukrajini žive divni ljudi, u Njemačkoj žive divni ljudi.
Da ne dopustiš da te podijele.
Jer ratna propaganda može nanijeti veliku štetu srcima i umovima ljudi kada oni odjednom počnu
misliti da je ovaj ili onaj narod suštinski zao.
To je oduvijek bila laž.
Da, i na kraju gube i strah od druge osobe.
Gospodine Ganser, hvala vam puno na ovom kratkom intervjuu.
Rekao si ljubav, istinu i hrabrost.
I želim ti u životu da ove tri kolaka razmakneš što dalje.
U redu, hvala.
Ugodan dan.
Uskoro u programu, ne propustite
NATO dokumentarac
Mir u Evropi – je li NATO potreban?
Dobro utemeljena istraživanja otkrivaju NATO-ove ratnohuškačke i diverzantske taktike.
Datum emitovanja: subota, 6. juli 2024., 19:45 na kla-tv.