Od 16. do 23. lipnja 2024. ove se godine ponovno održao mirnodopski kamp u blizini američke vojne baze u Ramsteinu.
Tijekom tog razdoblja Stop Airbase Ramstein organizirao je opsežan tjedan akcije na temu mira u svjetlu eskalacije ratnih napora.
Hoće li s njemačkog tla biti pokrenut još jedan rat, čime bi se beskrupulozno prekršila naša obveza da nikada više ne vodimo rat?
Kla.tv je bio tamo uživo na večernjem događaju 21. lipnja, prikupljajući dojmove i mišljenja javnosti,
te je zamolio Danijela Gansera da na to pitanje odgovori u kratkom ekskluzivnom intervjuu.
Nekoliko kilometara zračne linije udaljena je najveća američka vojna baza u Njemačkoj,
Ramstein, sjedište američkog Zračnog snaga u Europi.
Svi ratovi dronovima u posljednjih nekoliko godina, bilo u Pakistanu, Libiji, Afganistanu,
Somaliji, Jemenu ili Iraku, kontrolirani su odavde.
Malo ljudi zna da američka administracija u Njemačkoj upravlja više od 100 dodatnih vojnih baza.
Ova golema strateška vojna prisutnost SAD-a u Njemačkoj plaši mnoge ljude.
I napetost raste.
Početkom tjedna njemački internetski medij News objavio je naslov: "NATO, Wiesbaden postaju sjedište za potporu Ukrajini."
Ovo se odnosi na američku bazu u Wiesbaden-Erbenheimu.
Klagemauer TV je već producirao impresivan dokumentarac o ovoj temi.
Godinama sve više ljudi u našoj zemlji ne može mirno spavati, znajući da, da tako kažemo, sjedimo na barutu.
Ove godine su se stotine ljudi ponovno okupile ovdje u mirnom kampu u sklopu tjedna mira.
Vaša poruka?
Aktivno radimo za mir.
Odbijamo biti neprijatelji i tražimo međunarodnu solidarnost i umrežavanje.
Pozdrav, kad se vozimo ovim ulicama, sve je mirno.
To je mir.
Zašto mirovni kamp?
Zašto ste danas ovdje?
Mogu na osobnoj razini odgovoriti na to.
Imam nešto ovdje u ruci.
To je komadić šrapnela.
Moja majka ga je pokupila dok je još bio topao kad je imala 16 godina.
Moja majka je rođena 1924. godine.
Znam iz priča kako ratna propaganda djeluje i kako se ljudi razbude u frenetično stanje da krenu u rat.
I upravo to vidim ovdje u ovom trenutku.
Podvrgnuti smo ratnoj propagandi i naša vlada nas želi poslati u rat.
Ovdje u Njemačkoj, na njemačkom tlu.
I kao dijete naučio sam da više nikada ne bude rata.
Moj otac je pomogao osnovati Pokret Uskršnjeg marša i savjetovao prigovarače savjesti.
Jasno mi je da moj sin ne smije ići tamo.
On ima 27 godina, kao ni moja kći, koja ima 24, niti bilo koje od naše druge djece.
I Ukrajinci i Rusi također ne bi trebali ići tamo.
Nema više rata je jedini opipljivi moto koji mi pada na pamet i na koji se u tom pogledu može primijeniti.
Bolje je provesti 1.000 sati pregovarajući nego jedan sat pucajući.
A Rammstein je, naravno, dobro mjesto za prosvjedovanje za mir, jer se ovdje događaju nevjerojatno strašne stvari.
Ponekad imam dojam da smo mi Nijemci na čelu kad je riječ o vođenju ratova diljem svijeta ili
pomaganju drugima da vode ratove diljem svijeta.
I to ne mora biti slučaj, zar ne?
Zato sam ovdje da podržim Rammstein Peace Camp i oduševljen sam što je toliko ljudi odazvalo na poziv.
Zašto ste danas ovdje?
Zašto je mirni kamp važan?
Pozdrav.
Dakle, možda je ovdje još uvijek mirno.
Ali prije svega, ne svugdje.
I drugo, ovdje uskoro više neće biti mirno ako političari nastave s onim što su očito isplanirali.
I vrlo bih rado svojom prisutnošću ovdje pokazati da nisu svi jednostavno slijepi na ono što nam se govori.
Sjajno. Hvala vam što ste ovdje.
Danas će na pozornicu izaći ugledni govornici kako bi govorili o miru.
Novinarka Christiane Reimann, teolog, psihoanalitičar i pisac Eugen Drewermann i povjesničar i istraživač mira Daniele Ganser.
Puno vam hvala što ste ovdje i što ste došli u tako velikom broju.
Stvarno mi je drago zbog toga.
I mogu vas uvjeriti da statistički vi predstavljate većinu.
Postoji nova istraga, međunarodna.
Ovo ukazuje da se ne samo u Njemačkoj, ne samo u Francuskoj, ne samo u Ujedinjenom Kraljevstvu, nego i u Sjedinjenim
Američkim Državama većina protivi ratu protiv Rusije.
Rammstein je najveća vojna baza Sjedinjenih Američkih Država izvan njihovog teritorija.
Odavde se izvode i organiziraju napadi dronovima diljem svijeta.
Nezakonito. Po želji. Odjednom.
Uz pristajanje Savezne Republike, koja tvrdi da ne zna ništa o detaljima.
Znamo za to i više ne želimo da tako ostane.
Poruka je jasna.
Gospođo Baerbock, moramo pregovarati umjesto da pokušavamo uništiti Rusiju.
Moramo vidjeti vlastiti strah u očima drugih.
Postali smo ubojice.
Gospodine Pistorius, o tome možete čitati u vlastitom muzeju.
Iz iskustva između 1914. i 1918.
Zar ozbiljno vjeruješ da se ovo poboljšalo?
Kao i obično, Drugi svjetski rat bio je tek eskalacija Prvog.
A ono što sada imamo puno je gore od cijelog Drugog svjetskog rata.
Čak ni atomske bombe na Hirošimu i Nagasakiju nisu bile dovoljne.
Amerika treba vodikove bombe.
Amerika još nema dovoljno neutronskih bombi.
Ubijanje mora uvijek moći eskalirati.
A sada možda najgore od svega.
Potrebno je da se ljudi uključe.
Od 16-godišnjih djevojaka i 18-godišnjih djevojaka očekuje se da budu spremne naučiti ubijati ljude na zapovijed.
Ovo se događa na svakom dvorištu kasarne na svijetu.
Zato govorim za mir i protiv rata.
Ne iz isključivo političkih, ekonomskih ili drugih razloga.
Ali načelno.
Rat je nečovječnost kao izvor sve nemorala.
Čovjek za radnim stolom.
Kad se vratiš, reci joj da crta ručne bombe i topničke cijevi umjesto lonaca za kuhanje i vodeni duhanski lule.
Čovjek za radnim stolom, reci ne.
Majka u Njemačkoj.
Majka u Ukrajini.
Kad se vratiš i kažeš joj da bi trebao imati djecu.
Djevojke za bolnice.
Dječaci za rovove.
Majka u Njemačkoj.
Majka u Ukrajini, reci ne.
Čovjek u laboratoriju.
Kad dođu k tebi i kažu da bi trebao izumiti novu smrt za stari život.
Čovjek u laboratoriju kaže ne.
I ministar u propovjedaonici.
Od kojeg ovih dana ne čujem ni riječi, čak ni odobravanje za papu Franku.
Čovjek u propovjedaonici.
Kad se vrate i kažu ti da opravdaš rat i blagosloviš oružje.
Čovječe na propovjedaonici, reci ne.
Jer ako ne kažeš ne, sve će se vratiti i bit će gore nego što je ikad bilo.
Hvala vam što ste ovdje.
Viola Amherd i Ignazio Cassis sada su organizirali mirovnu konferenciju u lipnju.
Čuli ste za rat u Ukrajini, a Ruse nisu pozvali.
Dakle, ovo je još jedan znak, ako se ponekad pitate živimo li u dobu zbrke.
onda je odgovor vrlo jasan: da
To je kao kad imate bračni spor i kažete: da, ja sam stručnjak, mogu vam pomoći, ali ću pozvati samo ženu.
A onda ćemo to riješiti.
To nije moguće, svi to znaju.
I upravo to smo upravo doživjeli u Švicarskoj.
Zapravo, analiza je da biste mogli reći da su Amerikanci prekršili zabranu Ujedinjenih
naroda na upotrebu sile jer su svrgnuli vladu.
Ne smiješ to raditi.
Ovo je jasno kršenje zabrane nasilja UN-a.
A Rusi su prekršili zabranu nasilja jer su 1942. godine napali. Sada uzmete 1942. i 1942. zajedno i kažete:
pa, onda bi Njemačka mogla jednostavno ostati neutralna.
Možete ostati neutralni i reći: ovdje su dvije različite skupine, mi ćemo posredovati.
A jedna bi prednost bila da se odvojimo od Amerikanaca.
Ali to bi značilo da Njemačka treba napustiti NATO.
Želio bih završiti ovako.
Kad shvatiš da nije mudro svaki put ići u rat s Amerikancima, tada sve pada na svoje mjesto.
Onda to nije tako komplicirano.
Nije toliko komplicirano.
Umjesto toga, jednostavno se kaže: pa Amerikanci su već bombardirali Vijetnam.
Srušili su vladu u Iranu.
Srušili su vladu u Gvatemali.
Srušili su vladu u Čileu.
Naravno da su bombardirali Libiju.
Namjestili su izbore u Italiji.
Godine 1948. još nisi ni rođen.
Ali onda je to jednostavno nastavilo.
To je vrlo duga serija ratova koje su Amerikanci vodili.
I strateški, moja glavna briga ovdje u Njemačkoj je podići svijest da u Sjedinjenim Američkim Državama postoje divni ljudi.
Oni su također dio ljudske obitelji.
Kao Rusi i Ukrajinci i Palestinci i Izraelci.
Ali moraš znati da je vrlo mala skupina u SAD-u izuzetno nasilna. Izuzetno.
I ne treba ih slijepo slijediti.
Gospodine Ganser, dugo je u Njemačkoj i politici vrijedilo pravilo da rat nikada više ne smije potjecati iz Njemačke.
U svjetlu nedavnih izjava njemačkih političara, kako gledate na ovu maksimu?
Da, zabrinut sam.
Mislim da je maksima i dalje ispravna.
Rat nikada više ne smije potjecati iz Njemačke.
A ako sada kažete: "Da, nećemo isporučiti oružje Ukrajini, ali Ukrajina može to oružje koristiti i
za bombardiranje Rusije", onda je to prihvatljivo.
Smatram da su takve izjave netočne.
Smatrao bih to puno vrijednijim ili prikladnijim da Njemačka kaže: ne, želimo raditi na miru.
Želimo raditi na tome da Ukrajinci i Rusi sjednu za pregovarački stol i prestanu ubijati jedni druge.
To znači da bi to zapravo trebala biti uloga Njemačke.
Ne izazivati ratove, i iznad svega ne ratove, da, to je ta curenja informacija o Taurusima o kojoj smo čuli, da su
časnici u Britanskim oružanim snagama, Kraljevskom zračnom snagama, rekli da bismo i mi mogli bombardirati Rusiju.
To je potpuno pogrešan pristup.
To me brine.
Također vjerujem da većina stanovništva u Njemačkoj to definitivno ne želi.
Što si rekao?
Što njemački političari zapravo imaju za reći ovdje u Rammsteinu?
Što imate reći o NATO-u?
Imate li uopće ikakav manevarski prostor?
Pa, ovisi o tome kako na to gledaš.
Službeno, Njemačka je suverena država.
A ako je to suverena zemlja, tada bi njemački političari mogli napustiti NATO i reći
da više ne žele biti dio ovog vojnog saveza.
Njemački političari, poput kancelara Olafa Scholza, mogli bi potom vršiti pritisak na razjašnjenje terorističkog
napada na cjevovode Nord Stream 26. srpnja i 27. rujna 2022.
Ali ako pažljivo pogledate, morate vidjeti, i naravno da je bolno to vidjeti, da Olaf Scholz ne
inzistira na istrazi ovog terorističkog napada.
Zapravo bih želio da se ovo istraži, jer je to bio veliki teroristički napad koji je također
prouzročio znatnu štetu njemačkom gospodarstvu.
I ovdje već imate osjećaj da je njemački suverenitet ograničen.
I zato je moj stav da se svi američki vojnici zapravo trebaju povući iz Njemačke.
Trenutno ih je 38.000.
I da bi zračna baza Rammstein morala biti zatvorena.
Nalazimo se nekoliko metara od zračne baze.
Iako je to sada moj stav, znam da se to sutra neće dogoditi.
Ali vjerujem da je vrijedno kada sve više ljudi usuđuje izraziti ovaj stav javno.
Drugim riječima, u ovom trenutku ne bismo trebali previše očekivati od politike.
Moramo sami poduzeti akciju.
Moramo se, takoreći, probuditi i prenijeti našu želju, našu volju, takoreći.
Da, mislim da stanovništvo samo treba odlučiti što želi.
Dakle, postoji dio stanovništva u Njemačkoj koji misli da su Amerikanci naši dobri prijatelji i da nam žele dobro.
Ali bih onda stvarno istražio teroristički napad na cjevovode Nord Stream.
Ako dođete do zaključka da, u redu, Amerikanci imaju interese koji su djelomično različiti od naših, onda
morate razmotriti kako možemo ostvariti svoje interese.
Jer bi Njemačkoj zapravo bilo korisno uvoziti jeftini prirodni plin iz Rusije i imati prosperitetno gospodarstvo.
Ali sada imamo situaciju u kojoj je Njemačka zapravo u opasnosti da se iznenada sve više i više uključi u rat s Ukrajinom.
jer su ukrajinski vojnici bili obučavani na američkim vojnim bazama u Njemačkoj.
A gledajući povijest, jasno je da su Amerikanci povukli Njemačku u rat kada su napali
Srbiju 1999., Afganistan 2001. i Siriju 2015.
I jednostavno bih rekao da su to manje zemlje: Srbija, Afganistan i Sirija.
Rusija je potpuno drugačija situacija.
I to bi bio trenutak kada bismo se trebali probuditi i reći: nikad više rat, čak ni rat s Rusijom, to ne želimo.
Uvijek govoriš o ljudskoj obitelji, što je prekrasna slika.
Kakvo rješenje vidite?
Što možemo učiniti kao ljudska bića?
Dakle, pod pojmom "ljudska obitelj" mislim da pripadaju ljudskoj obitelji Ukrajinci i
Rusi, Amerikanci i Nijemci, Srbi i Avganistanci.
Jer ratna propaganda uvijek prikazuje jednu skupinu kao zlu i zatim tvrdi da ćemo biti bolje ako ubijemo zle ljude.
Tako se oduvijek govorilo.
I to je zapravo oduvijek bio slučaj kroz povijest.
Tako sam jednostavno shvatio da je to bio vrlo star trik.
A ono što zapravo želim pokazati pojmom 'ljudska obitelj' jest da nikoga ne biste smjeli ubiti i da je sva ta propaganda o tome
da u Afganistanu žive samo teroristi i da su Rusi zli od rođenja
Sve je to samo ratna propaganda, da to odbacite i onda kažete: ne, u Afganistanu žive divni ljudi,
U Rusiji žive divni ljudi, u Ukrajini žive divni ljudi, u Njemačkoj žive divni ljudi.
Da ne dopustiš da te podijele.
Jer ratna propaganda može nanijeti veliku štetu srcima i umovima ljudi kada oni odjednom počnu
misliti da je ovaj ili onaj narod u svojoj biti zao.
To je uvijek bila laž.
Da, i na kraju izgube i strah od druge osobe.
Gospodine Ganser, hvala vam puno na ovom kratkom intervjuu.
Rekao si ljubav, istinu i hrabrost.
I želim ti u životu da ove tri kolaka razmakneš što je moguće dalje.
U redu, hvala.
Ugodan dan.
Uskoro u programu, ne propustite
NATO-ov dokumentarac
Mir u Europi – je li NATO potreban?
Utemeljeno istraživanje otkriva NATO-ove ratnohuškačke i diverzantske taktike.
Datum emitiranja: subota, 6. srpnja 2024., u 19:45 na kla-tv.