Od oktobra 2023. godine, Brazil se suočava s najvećim nacionalnim izbijanjem denga groznice u svojoj historiji.
Gotovo sve države su pogođene, a u nekoliko regija je proglašeno vanredno stanje.
Britanski dnevni list Financial Times je 2. juna 2024. izvijestio da je do danas zabilježeno 5,5 miliona infekcija.
Denga groznica, koja može uzrokovati visoku temperaturu, bolove u mišićima i unutrašnja krvarenja, već je
ove godine uzrokovala više od 3.200 smrtnih slučajeva.
Kao što je već godinama poznato, u laboratorijama modificirane komarce puštaju se u raznim zemljama širom
svijeta, posebno u Brazilu, radi borbe protiv zaraznih bolesti.
Prošle godine je Program Ujedinjenih nacija za borbu protiv komaraca najavio planove da tokom narednih
deset godina u različitim lokacijama u Brazilu pusti milijarde uzgojenih komaraca.
Upotrijebljena istraživačka metoda uključuje inficiranje azijskih tigrovskih komaraca bakterijom Wolbachia koja se prirodno
javlja i njihovo puštanje u autohtonu populaciju komaraca.
Bakterija Wolbachia namijenjena je sprječavanju prijenosa denga, zika i drugih virusa komarcima na druge
komarce, a posljedično i na okolno ljudsko stanovništvo.
Brazilski zdravstveni organ je već testirao puštanje laboratorijskih komaraca u pet velikih gradova u Brazilu.
Ali koje su bile posljedice ovog otpuštanja?
U najmanju ruku, trenutni podaci jasno pokazuju da nije došlo do smanjenja broja
slučajeva denga groznice, već do rekordnog porasta.
Osvrt na prošlost pokazuje da prethodni istraživački projekti usmjereni na kontrolu zaraznih bolesti
pomoću genetski modificiranih komaraca nisu bili uspješni.
Na primjer, između 2013. i 2015. godine britanska biotehnološka kompanija Oxitec pustila je više od 12
miliona genetski modificiranih komaraca u Brazilu.
Cilj ovog terenskog pokusa u to vrijeme bio je suzbiti populaciju tigrove komarcice, Aedes aegypti,
koja je posebno odgovorna za prijenos denga groznice.
Međutim, 30 mjeseci kasnije, genetske promjene su također otkrivene kod do 60% lokalnih komaraca.
Ali to nije sve: željeno smanjenje populacije tigrove komarcije, koje je u početku postignuto,
vratilo se na prethodni nivo nakon 18 mjeseci.
Došlo je do ukrštanja prirodnih i genetski modificiranih komaraca, što je rezultiralo
robusnijom populacijom komaraca nego prije puštanja.
Osim toga, rezultati istraživanja su pokazali da su komarci jednako vjerovatno nosioci
zaraznih bolesti prije i poslije eksperimenta.
Iako su dosadašnji eksperimenti potpuno propali u ostvarenju svog cilja, proizvodnja u
tvornicama komaraca u Brazilu nije prekinuta.
Ovo postavlja pitanje kojih interesa stoje iza istraživačkih projekata i ko finansira njihovu implementaciju.
Još 2019. godine, Svjetski program za komarce objavio je na svojoj web stranici da Fondacija Billa i Melinde Gates
i Wellcome Trust osiguravaju 50 miliona dolara za istraživački projekat koji uključuje bakteriju Wolbachia.
Fondacija Billa i Melinde Gates je još 2003. godine finansirala istraživanje vakcine protiv denga groznice.
Vakcinu proizvodi japanska farmaceutska kompanija Takeda, koja je također primila desetine miliona funti od Fondacije Gates.
Ali nije samo Bill Gates; i druge organizacije također podržavaju istraživačke projekte
vezane za insekte modificirane u laboratoriju.
Na primjer, organizacija Management Sciences for Health je već 2022. godine radila na studiji kako bi saznala
koje su zemlje širom svijeta spremne platiti za upotrebu novog patogena pod nazivom Wolbachia.
Prema vlastitim informacijama, Management Sciences for Health podržavaju razne organizacije, univerziteti i privatne kompanije.
Među ostalima: Fondacija Billa i Melinde Gates farmaceutska i biotehnološka kompanija Pfizer azijska farmaceutska kompanija
Takeda, koja proizvodi vakcine za borbu protiv denga groznice globalna zdravstvena
inicijativa Unitaid i Svjetska zdravstvena organizacija
Pogled na brazilsku naučnu instituciju Fondaciju Oswaldo Cruz (skraćeno FIOCRUZ), koja promoviše proizvodnju
komaraca, također otkriva zapanjujuću mrežu odnosa sa širokim spektrom organizacija i univerziteta.
Primjeri vrijedni pažnje uključuju: Svjetska banka Ujedinjene nacije Dječiji fond Ujedinjenih nacija,
ili skraćeno UNICEF Svjetska zdravstvena organizacija
Kao što pokazuje pogled na Brazil, istraživački projekti koji uključuju u laboratoriju modificirane komarce nisu
prekinuti, iako je poznato da ne uspijevaju ostvariti svoj cilj.
Uprkos nedostatku uspjeha i odsustvu primjetnog pada zaraznih bolesti, pušta se još milijardi komaraca, što
rezultira ogromnim troškovima finansiranja i povećanjem broja oboljenja i smrtnih slučajeva.
Šta stoji iza ovog ekonomskog modela?
Trebaju li komarci ubuduće biti korišteni kao oružje u ratu protiv čovječanstva?
Jedan zaključak ostaje: ljudi u zemljama u kojima se puštaju komarci trpe ogromnu štetu.
Još u julu 2023. godine, osnivač Kla.TV-a Ivo Sasek upozorio je na sve veće globalno puštanje genetski modificiranih komaraca.
Zbog trenutnih događaja u Brazilu, Kla.TV ponovo emituje njegov govor iz tog vremena.
Poslušajte sljedeće zapanjujuće činjenice, ali i neka početna iznenađujuća rješenja.