2023 októbere óta Brazília történelmének legnagyobb országos dengue-láz járványát regisztrálta.
Szinte az összes szövetségi állam érintett, és több régióban szükségállapotot hirdettek.
A Financial Times című brit napilap 2024. június 2-án arról számolt be, hogy eddig 5,5 millió fertőzést regisztráltak.
A magas lázat, izomfájdalmat és belső vérzést okozó dengue idén már több mint 3200 halálesetet okozott.
Évek óta ismert, hogy a világ különböző országaiban, különösen Brazíliában, laboratóriumban módosított szúnyogokat
engednek szabadon fertőző betegségek elleni küzdelem céljából.
Tavaly az ENSZ szúnyogvédelmi világprogramja bejelentette, hogy a következő tíz évben több milliárd tenyésztett
szúnyogot fog szabadon engedni Brazília különböző helyszínein.
Az alkalmazott kutatási módszer szerint az ázsiai tigrisszúnyogokat a természetben előforduló Wolbachia baktériummal
fertőzik meg, és egy őshonos szúnyogpopulációba engedik be.
A Wolbachia baktérium célja, hogy megakadályozza a dengue, a Zika és más vírusok szúnyogok általi átadását más szúnyogoknak,
és következésképpen a környező emberi populációnak.
A brazil egészségügyi hatóságok már öt brazil nagyvárosban tesztelték a laboratóriumi szúnyogok szabadon engedését.
De milyen következményei voltak ennek a felszabadításnak?
A jelenlegi adatok legalábbis egyértelműen azt mutatják, hogy a dengue-lázas megbetegedések száma nem
csökkent, hanem inkább rekordméretű növekedés tapasztalható.
Egy pillantás a múltba azt mutatja, hogy a géntechnológiával módosított szúnyogok által okozott fertőző
betegségek megfékezésére irányuló korábbi kutatási projektek nem voltak eredményesek.
Az Oxitec brit biotechnológiai vállalat például 2013 és 2015 között több mint tizenkétmillió genetikailag
módosított szúnyogot engedett szabadon Brazíliában.
Ennek a terepi kísérletnek a célja akkoriban az volt, hogy megfékezze az "Aedes aegypti" tigrisszúnyog populációját,
amely különösen felelős a dengue-láz terjesztéséért.
30 hónappal később azonban a helyi szúnyogok akár 60 %-ánál is genetikai változásokat találtak.
De nem csak ez, hanem az is, hogy a tigrisszúnyog-populáció célzott és kezdetben elért csökkenése
18 hónap elteltével visszatért a korábbi szintre.
A természetes szúnyog és a géntechnológiával módosított szúnyog között keresztezést hoztak létre, amelynek
eredményeként a szúnyogok populációja erősebb lett, mint a kibocsátást megelőzően.
A kutatások azt is kimutatták, hogy a szúnyogok a kísérlet előtt és után egyaránt hordozói a fertőző betegségeknek.
Bár a korábbi kísérletek teljesen elmaradtak a céltól, a brazíliai szúnyoggyárakban nem állították le a termelést.
Felmerül tehát a kérdés, hogy milyen érdekek állnak a kutatási projektek mögött, és ki finanszírozza a megvalósításukat?
A World Mosquito Programme még 2019-ben tette közzé honlapján, hogy a Bill & Melinda Gates Alapítvány és a
Wellcome Trust 50 millió dollárral támogatja a Wolbachia baktériummal kapcsolatos kutatási projektet.
A Bill & Melinda Gates Alapítvány 2003-ban finanszírozta a dengue elleni vakcina kutatását.
A vakcinát a Takeda japán gyógyszergyártó cég állítja elő, amely szintén több tízmillió eurót kapott a Gates Alapítványtól.
De nemcsak Bill Gates, hanem más szervezetek is támogatnak olyan kutatási projekteket, amelyekben
laboratóriumban módosított rovarok vesznek részt.
A Management Sciences for Health nevű szervezet például már 2022-ben tanulmányt készített arról, hogy a
világ országai mennyit lennének hajlandóak fizetni a Wolbachia nevű újszerű kórokozó használatáért.
Saját információi szerint a Management Sciences for Health-et különböző szervezetek,
egyetemek és magánvállalkozások támogatják.
Többek között: a Bill & Melinda Gates Alapítvány a Pfizer gyógyszeripari és biotechnológiai vállalat a Takeda ázsiai
gyógyszeripari vállalat, amely a dengue elleni vakcinákat gyárt az Unitaid globális egészségügyi
kezdeményezés és az Egészségügyi Világszervezet.
A szúnyogtermesztést támogató brazil tudományos intézmény, az Oswaldo Cruz Alapítvány (röviden FIOCRUZ) megdöbbentő kapcsolati
hálót tár fel a legkülönfélébb szervezetekkel és egyetemekkel.
A következőket kell hangsúlyozni: a Világbank az Egyesült Nemzetek Szervezete az ENSZ Gyermekalapja, röviden
UNICEF az Egészségügyi Világszervezet a világszervezet.
Ahogy egy pillantás Brazíliára mutatja, a laboratóriumban módosított szúnyogokkal kapcsolatos kutatási projektek
nem szűntek meg, bár köztudott, hogy nem érik el céljukat.
A sikertelenség és a fertőző betegségek számának felismerhető csökkenése ellenére több milliárd szúnyogot engednek
szabadon, ami hatalmas finanszírozási költségeket, valamint a megbetegedések és halálesetek számának növekedését eredményezi.
Mi áll e gazdasági modell mögött?
A jövőben a szúnyogokat az emberiség elleni háborús fegyverként fogják használni?
Egy következtetés marad: Azokban az országokban, ahol a szúnyogokat szabadon engedik, az embereket tömegesen károsítják.
Még 2023 júliusában a Kla.TV alapítója, Ivo Sasek figyelmeztetett a genetikailag
módosított szúnyogok növekvő globális kibocsátására.
A brazíliai események miatt a Kla.TV ismét közvetíti beszédét.
Íme néhány meghökkentő tény, de az első meghökkentő kiutak is.