Од октобра 2023. године, Бразил се суочава са највећом националном епидемијом денге грознице у својој историји.
Погођене су скоро све државе, а у неколико региона проглашено је ванредно стање.
Британски дневни лист Financial Times је 2. јуна 2024. известио да је до сада забележено 5,5 милиона инфекција.
Денга грозница, која може изазвати високу температуру, бол у мишићима и унутрашње крварење, већ је
изазвала више од 3.200 смртних случајева ове године.
Као што је већ годинама познато, у лабораторијама модификоване комарац се пуштају у разним земљама широм света,
нарочито у Бразилу, ради борбе против заразних болести.
Прошле године је Програм Уједињених нација за борбу против комараца најавио планове да у наредних десет година
пусти у различите делове Бразила милијарде узгајаних комараца.
Коришћена метода истраживања подразумева заражавање азијских тигарских комараца природно присутном бактеријом
Волбахија и њихово пуштање у домаћу популацију комараца.
Бактерија Волбахија има за циљ да спречи пренос денга, зика и других вируса од комараца на
друге комаре, а тиме и на околну људску популацију.
Бразилска здравствена управа је већ тестирала испуштање лабораторијских комараца у пет великих градова у Бразилу.
Али какве су биле последице овог објављивања?
У најмању руку, тренутни подаци јасно показују да није дошло до смањења броја случајева денге грознице, већ до рекордног пораста.
Осврт на прошлост показује да претходни истраживачки пројекти усмерени на контролу заразних болести
помоћу генетски модификованих комараца нису били успешни.
На пример, између 2013. и 2015. године британска биотехнолошка компанија Окситек пустила је у Бразилу
више од 12 милиона генетски модификованих комараца.
Циљ овог теренског испитивања у то време био је да сузбије популацију тигарског комараца, Aedes aegypti,
који је посебно одговоран за преношење денге грознице.
Међутим, 30 месеци касније, генетске промене су такође откривене код до 60% локалних комараца.
Али то није све: жељено смањење популације тигарског комараца, које је у почетку постигнуто,
вратило се на претходни ниво након 18 месеци.
Дошло је до укрштања природних и генетски модификованих комараца, што је резултирало
робуснијом популацијом комараца него пре пуштања.
Поред тога, истраживачки налази су показали да су комарци подједнако вероватни да
преносе заразне болести пре и после експеримента.
Иако су експерименти спроведени до сада потпуно пропали у постизању свог циља, производња у
фабрикама комараца у Бразилу није прекинута.
Ово поставља питање који интереси стоје иза истраживачких пројеката и ко финансира њихову реализацију.
Још 2019. године, Светски програм за комареце је на свом сајту објавио да Фондација Бил и Мелинда Гејтс и
Велком Траст обезбеђују 50 милиона долара за истраживачки пројекат који обухвата бактерију Волбакију.
Фондација Била и Мелинде Гејтс је још 2003. године финансирала истраживање вакцине против денга грознице.
Вакцину производи јапанска фармацеутска компанија Такеда, која је такође примила десетине милиона фунти од Фондације Гејтс.
Али то није само Бил Гејтс; и друге организације такође подржавају истраживачке пројекте који
укључују инсекте модификоване у лабораторији.
На пример, организација Management Sciences for Health је већ 2022. године радила на студији како би утврдила
које су земље широм света спремне да плате за коришћење новог патогена под називом Волбахија.
Према сопственим информацијама, Менаџмент сајенсиз фор Хелт има подршку различитих
организација, универзитета и приватних компанија.
Међу осталима: Фондација Била и Мелинде Гејтс фармацеутска и биотехнолошка компанија Фајзер азијска фармацеутска компанија
Такеда, која производи вакцине за борбу против денга грознице глобална здравствена
иницијатива Јунитаид и Светска здравствена организација
Поглед на бразилску научну институцију Фондацију Озвалдо Круз (скраћено FIOCRUZ), која убрзава производњу
комараца, такође открива запањујућу мрежу веза са широким спектром организација и универзитета.
Запажени примери укључују: Светска банка Уједињене нације Дечији фонд Уједињених нација, или
скраћено УНИЦЕФ Светска здравствена организација
Као што показује поглед на Бразил, истраживачки пројекти који укључују у лабораторији модификоване комаре
нису обустављени, иако је познато да не постижу свој циљ.
Упркос недостатку успеха и одсуству видљивог смањења заразних болести, пуштају се милијарде додатних
комараца, што доводи до огромних трошкова финансирања и повећања броја болесних и смртних случајева.
Шта стоји иза овог економског модела?
Да ли би комараци требало да се користе као оружје у рату против човечанства у будућности?
Један закључак остаје: људи у земљама у којима се пуштају комараци трпе огромну штету.
Још у јулу 2023. године, оснивач Kla.TV-а Иво Сасек упозорио је на све веће глобално пуштање генетски модификованих комараца.
Због тренутних догађаја у Бразилу, Kla.TV поново емитује његов говор из тог времена.
Слушајте следеће запањујуће чињенице, али и нека почетна изненађујућа решења.