2024. gada jūlija sākumā Ungārijas valsts vadītājs Viktors Orbāns bija devies uz Ukrainu savā miera misijā.
Orbāns vispirms Kijevā tikās ar Ukrainas prezidentu Volodimiru Zelenski, pēc tam Maskavā ar Krievijas
Federācijas prezidentu Vladimiru Putinu un Pekinā ar Ķīnas Tautas Republikas valsts vadītāju Xi Jinping.
Viktoru Orbānu, kurš pašlaik ieņem arī ES Padomes priekšsēdētāja amatu, par šo dialoga iniciatīvu masveidā kritizēja
Rietumu valstu vadītāji un vadošie Rietumu plašsaziņas līdzekļi:
Orbāna miera misija nodevīgi sajauks ES valstu vienoto vadlīniju, uzskata ES valstu
vadītāji kopā ar vadošajiem plašsaziņas līdzekļiem.
Šveices ziņu portāls Die Weltwoche, sniedzot ekskluzīvas intervijas ar Viktoru Orbānu par valsts vizītēm
un to programmu no 2024. gada 8. jūlija, Orbāna miera iniciatīvu atspoguļoja pavisam citā gaismā.
Galvenajam redaktoram Rodžeram Kēppelam Viktors Orbāns ir varonis.
Un ne bez iemesla. Orbāna mērķis ir panākt pamieru, lai šo laiku izmantotu sarunām starp karojošajām pusēm.
Pēc Orbāna teiktā, katru nedēļu frontē iet bojā tūkstošiem Ukrainas karavīru. No cilvēciskā, pat kristīgā
viedokļa raugoties, tas ir nekavējoties jāpārtrauc.
Sarunas ar Ukrainas un Krievijas vadītājiem Orbāns izmantoja, lai uzklausītu viņu viedokļus, motivāciju un mērķus, nesodot viņus.
Kā raksta Rodžers Kēpels (Roger Köppel) laikrakstā "Weltwoche", tieši tā ir
paraugdiplomātijas būtība - tuvoties un uzklausīt vienam otru.
Kā norāda ārštata žurnālists Aleksandrs Raue, diplomātiskās sarunas ir steidzami nepieciešamas arī tāpēc,
ka Ukrainas konflikts ir uz robežas, lai to saasinātu.
Ziemeļkoreja ir apsolījusi Krievijai beznosacījumu atbalstu un vēlas nosūtīt karavīrus uz
Ukrainu jau 2024. gada jūlijā, t.i., šomēnes.
Ķīna vienlaikus vēlas nosūtīt karavīrus uz Baltkrieviju.
Kopā ar Krievijas armiju tas nozīmētu trīs pasaules spēcīgākās armijas uz kartes.
Tāpēc Orbāna miera misija nav ES valstu nodevība, bet gan drīzāk mērķis ir novērst to, ka tās
ar savu karu atbalstošo politiku iebrūk ar nazi.
Kā 11. jūlijā ziņoja Weltwoche, Orbāns lūdza Turcijas valsts vadītāju Erdoganu darboties kā
starpniekam, lai panāktu tik ļoti vajadzīgo pamieru.
Uz spēles ir likts vissvarīgākais aktīvs - cilvēka dzīvība.
Kāds pilnīgi atšķirīgs skatījums uz lietām, ko vadošie Rietumu plašsaziņas līdzekļi apzināti slēpj no ES pilsoņiem.
Roger Köppel uzskata, ka Orbāna sods no Briseles ir arī iespēja.
Orbāna miera misijas nomelnošana par nodevību skaidri parāda ES vadības vilšanos miera jautājumā.
Tas dod ES pilsoņiem iespēju pārdomāt, vai ES līderi patiešām ir tie cilvēku pārstāvji, kurus viņi vēlas redzēt savā valstī.
Tik daudz par Weltwoche atšķirīgo balsi no vadošajiem medijiem.
Interneta portāla warnews247.gr pārstāvis Aleksandrs Boufesis vēlas uzsvērt, ka Orbāns savā miera
misijā, iespējams, nerīkojas pilnīgi altruistiski.
Orbāns ir nobažījies par ungāru minoritātes likteni Ukrainā un Ukrainas teritorijas daļu, kas vēsturiski piederēja Ungārijai.
Tik daudz par Alexandros Boufesis.
Uz to, kas patiesībā un galu galā notiek pasaules aizkulisēs, pēc kāda scenārija tiek īstenoti pašreizējie politiskie
gājieni un kāda loma šeit ir atsevišķiem politiķiem, šajā raidījumā nav iespējams pārliecinoši atbildēt.
Mēs tikai atgādinām, ka pasaules karos un Rietumu un Austrumu konflikta sagatavošanā pasaules lielie finanšu līdzekļi
vienmēr finansēja abas puses un tādējādi vilka virtenes.
Finanšu eksperts Ernsts Volfs (Ernst Wolff) vairākkārt uzsver, ka kari nenotiek nejauši, bet gan tiek gatavoti ilgi iepriekš.
Skatiet arī mūsu programmu: Gatavošanās jaunam pasaules karam turpinās
- Atliek tikai viena lieta: laikus pateikt "nē"!