"A járványok akkor jönnek, amikor szükség van rájuk. A járványok nem fognak bekövetkezni, ha nem hiszünk bennük."
Erre a következtetésre jutott Dr. Gerd Reuther a 2024. április 13-án tartott előadásában, amelynek témája
"Rémhírek és kitalált válságok a világ irányítására" volt.
Dr. Gerd Reuther egyetemi oktató radiológus, orvospedagógus és orvostörténész.
A Kla.TV ebből az alkalomból közvetíti az informatív és rendkívül aktuális előadást:
Néhány nappal ezelőtt a WHO ismét globális vészhelyzetet hirdetett.
A Berliner Zeitung 14.8.24-én számolt be erről:
"A WHO elismeri annak kockázatát, hogy az Mpox 2022 után ismét nemzetközi szinten elterjedhet, és
több országban egészségügyi kockázatot jelenthet.
A vészhelyzeti nyilatkozat célja, hogy a hatóságok világszerte felkészüljenek az esetleges járványkitörésekre."
Alig néhány hónappal ezelőtt egy "álcázott művelet" keretében fogadták el az új Nemzetközi Egészségügyi Szabályzatot (IHR).
Ezáltal a WHO, illetve személyesen Tedros még nagyobb hatalmat kapott mind a 194 tagállam felett.
Az új Mpox-hisztéria egy újabb manőver, hogy a világot a "WHO diktatúrája" alá vonják?
Egy dolog biztos: "Az elkövetkező napokban és hónapokban a WHO az összes érintett országgal szoros együttműködésben
koordinálja a globális ellenintézkedéseket " - mondta Tedros.
Hogy miért éppen most hirdetik ki a világméretű járványügyi vészhelyzetet, még nem tudni.
Egyértelmű, hogy a gyógyszeripari óriások stagnáló profitja hamarosan az egekbe szökik az
Mpox vakcinaipar fellendülésének köszönhetően.
Ernst Wolff augusztus 15-én írja:
"A WHO és a SPIEGEL milliókat kap a Bill és Melinda Gates Alapítványtól, amely viszont
nagymértékben befektetett a gyógyszeriparba."
A jelenlegi helyzet értékeléséhez tekintsünk vissza a Kla.TV-vel a világjárványok történetére.
Igen, különösen örülök, hogy újra itt lehetek Bécsben.
Végül is 13 évet töltöttem itt a szakmai életemből.
Ezért is hálás vagyok Hauser úrnak, amiért visszahozott Bécsbe.
Mert azok után, ami itt történt a Coronával, Bécs már nem volt igazán hívogató, azt kell mondanom.
És már majdnem megesküdtem, hogy soha többé nem lépem át Bécs határát.
De én mégis megtettem, mert úgy gondolom, hogy ez egyszerűen nagyon-nagyon fontos.
Mert ehhez a totalitarizmushoz, amelyet itt akarnak létrehozni, szükségük van egy újabb járványra.
És ezt a világjárványt nem szabad megengedni.
És ezt csak úgy lehet megelőzni, ha visszapillantunk a visszapillantó tükörbe, és megnézzük, mi történt a múltban.
Hogyan néztek ki a járványok az elmúlt 700 évben.
Ezért írtuk meg a feleségemmel egy évvel ezelőtt ezt a füzetet.
A járvány történetét pedig 150 oldalban lehet összefoglalni, amit nem is gondolnánk.
Mert ugyanez történik 700 éve.
Nem baktériumokról és vírusokról van szó. Hanem a pánikról, semmi másról.
A pandémia a pánik szinonimája. Igen, és ehhez a pánikhoz halott emberek kellenek.
De persze nem akarod ezeket a halottakat közvetlenül kegyeleti okokból megmutatni.
Talán azért is, mert nem léteznek. Ezért használják a koporsókat.
A koporsókat pedig mindannyian ismerjük Bergamóból. Erről nem kell többet mondanom.
Azt hiszem, csak 13 koporsó volt, amelyeket órákon át körbe-körbe hajtottak.
De az egészet már évszázadokkal korábban megcsinálták.
Nézze meg a bal oldali képet. Ugyanolyan hamis, mint a jobb oldali koporsók.
Vagy azt hiszed, hogy egy ilyen koporsót egyszerűen csak úgy lehet vinni, hogy az egész ember egyszemélyes?
Ezért van szükség koporsókra, mert nem tudhatod, hogy van-e benne valami.
És persze azért, mert a koporsóknak nem lehet igazuk. Évszázadokon át nem temették el
az embereket koporsóban, mert túl drága volt.
És mert túl sokáig tartotta volna a bomlást a korlátozott templomkertekben.
És ezért festették meg ezt a képet legalább 100 vagy 200 évvel később, és úgy datálták
vissza, mintha az 1347-es helyzetet ábrázolná.
Más szóval, mindkettő, amit itt látunk, álhír, és semmi más.
Mert ettől a félelemtől függ. De ennek a félelemnek két arca van.
Számunkra, a legtöbb ember számára ez a baloldali félelem.
A félelem, amely elveszi a gondolkodás képességét, amely arra kényszerít, hogy védelmet
keressünk és engedjünk a segítség felajánlásainak.
És ott van a félelem mint lehetőség is.
A jobb oldali úriembert talán felismeri. Ő a híres Warren Buffett.
Más szóval, az emberiség kisebbsége számára ez a járványos pánik ok az örömre.
Mert, mint mondta, befektetőként a széles körben elterjedt félelem a barátod. Mert akkor kedvező vételeket tudsz kötni.
És mindig ilyen akciós vételeket csináltak.
Nemcsak most a Coronában, hanem korábban is. [Tehát itt van a Corona:
Denis Rancourt kanadai fizikus egyszer itt írt a szegénységről a halottakkal szemben.
És láthatod: Minél szegényebb a lakosság, annál gyakrabban halt meg. Nem vírustól, hanem az intézkedésektől.
És ugyanez történt korábban is, 1866-ban és 1871-ben Amszterdamban, itt fent, a himlő miatt.
Ez a szegények halálozásának száma, és ez a nagyon gazdagok halálozásának száma.
És itt lent, az egész kolera, a szegények halála, a gazdagok halála.
Más szóval, mindig is meg tudtál szabadulni a népesség egy részétől, amelyet már nem akartál egy járvány segítségével.
És mindenekelőtt nem az ő hibájuk volt. És nem akarják, hogy hibáztassák őket.
Tehát nem feltétlenül kell háborút vívni a népesség csökkentéséhez. Egy járvány is megteszi.
És természetesen akkor átirányíthatja a gazdaságot. Most látjuk, hogy mi történik a koronával:
Új nagy projektek, amelyek korábban soha nem valósultak volna meg.
De ezt már korábban is megtették, a járványokkal, ahogyan azt mindjárt megmutatom.
Hirtelen felpezsdült a gazdaság, mert az emberek haldokoltak, és nem maradt senki, aki dolgozhatott volna.
Új nagy projektek indultak, és bizonyos embereket elbocsátottak.
Ma az esküszegők, a múltban az eretnekek és boszorkányok, vagy akár a zsidók voltak azok, akiket egyszerűen megöltek, hogy helyet
csináljanak az új embereknek, akik a társadalmat irányítják.
És egy durva áttekintésből láthatjuk 1347-től napjainkig, hogy itt mindig voltak valamilyen járványos események.
De vannak furcsa törések is ebben a járványos történetben.
Nevezetesen, miért nem voltak járványok évszázadokon át 1347-ig?
El kell gondolkodni azon, hogy nyolc-tízévente volt-e már járvány.
És állítólag 1918-ban, az első világháború végén volt egy nagy járvány, a jól ismert spanyolnátha, mert sokan rosszul voltak.
De volt második világháború is.
Miért nem volt járvány a második világháború végén, amikor az emberek nem voltak kevésbé rossz helyzetben?
A válasz csak ez lehet: Mert nyilvánvalóan nem tudtad használni őket abban az időben.
És itt vannak az 1347-től 1750-ig feljegyzett pestisesemények, és láthatjuk, hogy az 1347-es első nagy durranás után, ez a
csipkelődés, majd a harmincéves háború idején - egyre több és több pestis volt -, majd
hirtelen sokkal kevesebb pestis következett.
Orvosilag mi történt volna?
Okosabbá válsz, ha a társadalmi viszonyokat nézed.
1347-ben a katolikus egyház tényleg belekezdett világigényébe, és azt mondta: minden léleknek alá kell vetnie magát nekünk.
Ehhez pedig szükség volt a járványtól való félelemre. És persze volt ellenállás.
Ezt gyakran nevezik a kialakult parasztháborúknak.
De nem csak a parasztok álltak ellen a kizsákmányolásnak és az elnyomásnak.
Ezek voltak azok a polgárok, akik eleve ezekben az államokban éltek.
És látjátok, a járványok fokozódtak annak érdekében, hogy ezt ellenőrzés alá vonják.
Egészen addig, amíg olyan jelentős események, mint a harmincéves háború be nem következtek.
Aztán az ellenreformációval és a barokk pompával viszonylag csendessé vált.
Itt épültek a barokk paloták és barokk templomok.
Szükségük volt a munkaerőre, és az embereket annyira ellenőrzésük alatt tartották, hogy azt
mondták: Most már járványok nélkül is boldogulunk.
És még valami, ami szintén azt mutatja, hogy ezek a járványok nem egy logikus természeti esemény, amit a Coviddal tapasztaltunk,
nevezetesen, hogy még hosszú idő után is nagyon eltérő előfordulást tapasztaltunk itt az egyes
körzetekben, szövetségi államokban vagy az EU államaiban.
Hogyan lehetséges ez, ha egy betegség állítólag emberről emberre terjed a levegőben?
Akkor nagyon rövid idő után, néhány hét vagy hónap múlva egyensúlyba kell kerülni; más szóval, mindenhol
nagyjából ugyanannyi betegségnek kell előfordulnia.
De nem ez volt a helyzet.
És az egyetlen alkalom, amikor többlethalálozás volt - Denis Rancourt kanadai fizikus egyszer ezt is
szimulálta és kiszámolta -, az 2020 márciusa, áprilisa volt.
És ez is árulkodó.
Valójában egy Kínából behozott betegségnek kellett volna megjelennie a nagyobb kikötőkben és
repülőtereken, és onnan terjedt volna tovább.
De nem ez volt a helyzet.
Ez volt Észak-Olaszország, ez volt Strasbourg, Elzász, ez volt Párizs, ez volt Brüsszel környéke, egy
kicsit London, és ez volt Madrid és Barcelona környéke.
De nem máshol, ahol repülőterek és kikötők is voltak. És miért történt az egész?
Mivel nem egy fertőző esemény történt, a többlethalálozás - ez egy orvosi haláleset volt, ami megtörtént.
Az Egészségügyi Világszervezet ugyanis kiadott egy ajánlást, miszerint a Covid-19 gyanús betegeket a lehető leggyorsabban
lélegeztetni kell, ami idős emberek esetében gyakorlatilag egyenlő a gyilkossággal, mivel
őket már nem lehet levenni a lélegeztetőgépről.
A malária elleni klorokint olyan dózisban írták fel, amely ténylegesen halálos volt.
Amit itt tettek, az gyilkosság volt. Ezt mindenkinek tudnia kellett, aki végrehajtotta.
Számos országban, mint láthatod, Németországban vagy Ausztriában nem tették ezt; de ezekben az országokban igen.
Remdesivirt adtak, ami teljesen haszontalan és káros volt.
És ami még rosszabb, a szükségtelenül lélegeztetett betegek nem kaptak antibiotikumot.
Bár minden lélegeztetett betegnél kialakul egy bakteriális fertőzés ezen antibiotikumok nélkül.
Ez azt jelenti, hogy elvileg néhány hétig szándékosan okoztak orvosi halálesetet egyes
régiókban, hogy a szükséges pánikot szítsák.
És ha most visszatekintünk egészen 1347-ig, az első nagy pestisjárványig, akkor ma is vannak ilyen
térképek, és azt is láthatjuk, hogy mi nem lehet igaz.
Bár a betegség elterjedése meglehetősen homogénnek tűnik, ez a járvány öt évig tartott volna, és egész régiók - mint például a
mai Lengyelország, Kelet-Németország, Csehország, Milánó környéke és itt a Pireneusok - maradtak volna
öt évig betegségmentesek, földrajzi határok nélkül.
Ez csak azért lehet, mert az ottani emberek nem vettek részt, és nekünk ezt kell tennünk! Ha elég
sokan nem vesznek részt, akkor nem lesz járvány!
És közben a tanulmányok azt is elég jól kimutatták, hogy ez a járvány, ahol egyáltalán lezajlott - viszonylag kevés város
volt -, ott az események 95,5 százaléka a hajózható vízi utaktól számított tíz kilométeres távolságon belül történt.
És tudják, hogy az ország hány részén nincs hajózható vízi út.
Ez azt jelenti, hogy sok ilyen régióban, ahol a színes területeket egyszerűen csak azért rajzolták ide, hogy megmutassák,
hogy állítólag olyan rossz volt, egyáltalán nem történt semmi.
Ha igen, akkor ilyen városi pontokat kell tennie.
És aztán a kutatásaink kimutatták, hogy sok ilyen pestis-statisztikát kitaláltak.
A különböző városokban ugyanazok a jelentések - csak a város nevét változtatták meg -
arra utalnak, hogy ott pestisjárvány történt.
De még ha ezt nem is vesszük figyelembe, és csak azt nézzük, hogy Európa nagy része vidéki volt, és akkoriban az emberek
nem a nagyvárosokban, hanem vidéken éltek, akkor is csak a lakosság tíz százalékát érintette volna ez az egész.
Így nem lehetett szó tömeges halálesetekről és tömeges megbetegedésekről már 1347-ben, amikor az első állítólagos
nagy pestisjárvány lecsapott. És miért volt erre szükség?
Akkoriban az átszervezésről is szó volt.
Ha ma megnézed a történelemkönyveket, azt írják:
Az első pestisjárvány a reneszánsz előjátéka volt. Ahogy mi is most egy fordulópontot élünk át.
Ezt tették. És akkoriban a pénzügyi piac a zsidók kezében volt.
Miután a zsidó közösségek felét kiirtották, már nem a zsidók, hanem a helyi patríciusok kezében volt, akik átvették az üzletet.
És kényelmes módon sokan, köztük az egyház fejedelmei is, megszabadultak az adósságaiktól, mert megölték a hitelezőiket.
A gazdaság átszervezése. Ebben az időben a legtöbb finom szövet Észak-Olaszországból érkezett, de 1352 után már
nem. Hirtelen német textilipar alakult ki a manufaktúrákban.
A katolikus egyháznak pedig hirtelen rengeteg földje lett a városokban, és hatalmas katedrálisokat
építhetett. Természetesen nem a saját pénzükből.
És néhány helyen, ahol ez működött, a népesség csak egy kicsit volt kezelhetőbb.
Mert ha valahol több ember halt is meg, az csak néhány nagyvárosban volt.
És akkor kevesebb kellemetlen ember volt.
Nézzünk meg egy másik eseményt, az úgynevezett 1529-es angol izzadást, egy nagyon furcsa eseményt.
Akárcsak Wuhanban, Hamburg kikötőjében is halálos járványt hozott volna ki egy hajó 1529-ben.
A rekonstruálható adatok alapján valószínűleg nyári influenza lehetett.
Furcsa módon a nyári influenza csak Németország és Svájc egyes városaiban, valamint egy kicsit Hollandiában volt jellemző, de
Franciaországban, Lengyelországban és a Cseh Köztársaságban nem.
Az orvostörténészek ma is keresik a kórokozót. De nem fogják megtalálni.
De megtalálod, ha megnézed a reformáció térképét.
1517-ben egy bizonyos Luther Márton megreformálta az egyházat, és most már protestáns egyház volt.
És ezek azok a területek, ahol a városok áttértek a protestáns hitre.
Ezek szinte egy az egyben megegyeznek azokkal a városokkal, ahol az angol izzadás zajlott.
És ez nem a fertőzés miatt történt, hanem a terápia miatt.
Ezekben a városokban azt mondták az embereknek, hogy 24 órán keresztül két paplanba kell kötni őket 35 fokos nyári melegben.
Aztán meghaltak. Ez volt az akkoriban használt hidroxiklorokin.
És sajnos akkoriban nagyon sokan hagyták magukat megijeszteni, és ezt tették.
És az újság megjelent, érdekes módon, mert most éppen Ausztriában vagyunk, két linzi gyógyszerész aláírásával.
A két linzi gyógyszerészt soha nem tudták megtalálni, mert nem is léteztek.
Hamis gyógyszerészek voltak, de ez elég volt ahhoz, hogy több ezer embert megöljenek.
És mi történt Londonban 1665-ben? Ott volt a nagy pestisjárvány, amely állítólag 68 000 emberéletet követelt.
Lehet, hogy így van, lehet, hogy nem, nem akarom megítélni. De mi történt egy évvel később?
A nagy tűzvész. Egész London leégett - ez a termikus felújítás nagyon jól működött a pestis okozta sokk után.
És mi történt London barokk újjáépítése után? Soha többé nem volt pestisjárvány. Micsoda véletlen.
Vagy nézzük meg az 1830-31-es évet. Még nem volt 1848, de már erjedőben volt.
A napóleoni háborúk után, amint azt itt Ausztriában különösen jól tudjuk, a Metternich-rezsim jött létre.
És akkor láthatnád, hogy mire is jók valójában a maszkok.
Nem a fertőzés elleni védekezés, hanem a beszéd betiltása.
Így mutatta be egy rajzfilm akkoriban. És ugyanez volt más országokban is.
Voltak forradalmak Párizsban, Brüsszelben, Antwerpenben, Varsóban. És ez veszélyessé vált.
És mi következett ezután? Aztán jött a kolera. Először Bengáliából érkezett.
Ezer éven át nem kapott hajót, de aztán hirtelen jött. És akkor az emberek meghaltak.
És persze csak a nagyvárosokban, mert a forradalmak akkoriban még a nagyvárosokban zajlottak.
És az utolsó dolog, a spanyolnátha, amelyet még sok koronakritikus is valódi fertőzésnek tart, szintén nem valódi.
Itt megtekintheti: Ezek a statisztikák a német hadseregben 1918-ban előforduló influenzáról.
Volt egy nyári influenza, a katonák 6,5 százaléka volt beteg.
És egy őszi influenza, még 2 százalékot sem.
És az az ember, aki a német hadsereg vereségéért felelős, Erich Ludendorff, azt mondhatta
volna: Csak a spanyolnátha miatt vesztettünk.
Nem, mondta: "Az embereknek volt egy kis influenzájuk, de mindenekelőtt nem volt krumplijuk, és rossz hangulatot
hoztak magukkal otthonról. Ezért veszített a német hadsereg.
És 1918 novemberében vége volt az influenzának. Nem maradt semmi.
De ma már olvasható a könyvekben, hogy 1923-ig tartott.
De vegyük a régi könyveket, azok nem ezt mondják. Az embereknek 1919-ben volt ez a normális influenzájuk, ami
csak egy kicsit súlyosabb volt, mert a háború végén az emberek rászorultak, és nem volt mit fűteniük.
Már el is feledkeztek róluk.
Tehát még akkor sem voltak új kórokozók, veszélyes kórokozók.
Legfeljebb a körülmények miatt. Nem új influenza volt az, ami itt történt.
Éppen olyan kevés, mint amilyen most volt.
És ezért írtak egy tanulmányt, amely ezt elemezte Köln városának, hogy a kölni polgárok
lényegében az újságból értesültek a spanyolnátháról.
De nem a betegségeken keresztül, és nem az utcasarkokon heverő halottakon keresztül.
És ezt Andersen asszony korábban drasztikusan, saját szavaival fogalmazta meg.
Ezt valaki mondta, akit itt szeretnék méltatni, mert bécsi.
Ivan Illich már 1975-ben megjósolta a mostani forgatókönyvet.
Azt mondta: "A tudományos irányítók új elitje az egész világot kórházi kórteremmé akarja változtatni és uralni.
Ez az új orvosi klérus akarja eldönteni, hogy mi a betegség, ki beteg vagy beteg lehet, és mit kell tenni értük."
Semmit sem tudott az RNS-vakcinákról, és semmit sem tudott a PCR-tesztekről. De ismerte a mechanizmusokat.
Miért? Mert Ivan Illich katolikus pap volt. Bennfentes információkkal rendelkezett.
Szóval, befejezésül, talán kíváncsiak vagytok tőlem, hogy aki a múltba néz, az meg tudja jósolni a jövőt, hogy
mit fog ez a kagylójáték előhúzni következő járványként.
Azt sem tudom megmondani, hogy mit fog előhúzni a kalapjából.
De azt elmondhatom, hogy el fog jönni, amikor szükség van rá, vagy amikor nem jön el, és nem fog eljönni, ha nem hiszünk benne.
Elég, ha kellően sok ember nem hisz a világjárványban, és "világjárvány nélkül nincs totalitarizmus".
Köszönöm szépen.